1 |
Ledarskap som drivkraft för dagligt lärande på arbetsplatsenArmerin, Ann-Sophie January 2009 (has links)
<p>Det blir allt viktigare att som organisation skaffa sig hållbara verktyg i skapandet av ett dagligt lärande i syfte att ständigt förbättra och utveckla verksamheten för att kunna stärka sin konkurrenskraft. På senare år har chefsrollen alltmer kommit att handla om att leda och coacha sina medarbetare till lärande och utveckling. Syftet med denna studie var att, med utgångspunkt i en av Scanias fem ledarskapsprinciper ”Bygg kunnande genom kontinuerligt lärande”, undersöka hur första linjens chefer på Scania stimulerar dagligt lärande på arbetsplatsen. Tio semistrukturerade djupintervjuer genomfördes. I en induktiv tematisk analys kunde åtta olika ledarbeteenden tas fram som tillsammans lägger grunden för ett lärande på arbetsplatsen. Dessa beteenden inkluderade att coacha eller vägleda, skapa förståelse, uppmuntra delaktighet, skapa forum för lärande, ge ansvar, skapa möjligheter till diskussioner, sätta upp tydliga mål och skapa gemensamma visioner. Resultatet visar att dessa ledarskapsbeteenden stämmer väl överens med studier gjorda av Ellinger, Watkins och Bostrom (1999) och Amy (2008) om chefers beteenden i lärande organisationer. Studien kan komma till användning för att se över organisatoriska strukturer i syfte att främja ledarskapsbeteenden som stimulerar lärande på arbetsplatsen.</p> / Ett stort tack till Jörgen Mässgård på avdelningen för kompetensutveckling på Scania för att ha tagit emot mig som examensarbetare på Scania samt alla andra som medverkat i uppsatsen.
|
2 |
Ledarskap som drivkraft för dagligt lärande på arbetsplatsenArmerin, Ann-Sophie January 2009 (has links)
Det blir allt viktigare att som organisation skaffa sig hållbara verktyg i skapandet av ett dagligt lärande i syfte att ständigt förbättra och utveckla verksamheten för att kunna stärka sin konkurrenskraft. På senare år har chefsrollen alltmer kommit att handla om att leda och coacha sina medarbetare till lärande och utveckling. Syftet med denna studie var att, med utgångspunkt i en av Scanias fem ledarskapsprinciper ”Bygg kunnande genom kontinuerligt lärande”, undersöka hur första linjens chefer på Scania stimulerar dagligt lärande på arbetsplatsen. Tio semistrukturerade djupintervjuer genomfördes. I en induktiv tematisk analys kunde åtta olika ledarbeteenden tas fram som tillsammans lägger grunden för ett lärande på arbetsplatsen. Dessa beteenden inkluderade att coacha eller vägleda, skapa förståelse, uppmuntra delaktighet, skapa forum för lärande, ge ansvar, skapa möjligheter till diskussioner, sätta upp tydliga mål och skapa gemensamma visioner. Resultatet visar att dessa ledarskapsbeteenden stämmer väl överens med studier gjorda av Ellinger, Watkins och Bostrom (1999) och Amy (2008) om chefers beteenden i lärande organisationer. Studien kan komma till användning för att se över organisatoriska strukturer i syfte att främja ledarskapsbeteenden som stimulerar lärande på arbetsplatsen. / Ett stort tack till Jörgen Mässgård på avdelningen för kompetensutveckling på Scania för att ha tagit emot mig som examensarbetare på Scania samt alla andra som medverkat i uppsatsen.
|
3 |
Butikschefers berättelser om externa butiksstölder / Store managers’ stories of shopliftingMalmberg, Evelina January 2024 (has links)
Bakgrund: Butiksstölder är ett utbrett samhällsproblem som drabbar många butiker inom detaljhandeln. Butikscheferna behöver hantera detta på något sätt i deras ledarskap. Syfte: Syftet med studien är att undersöka vilka berättelser butikschefer förmedlar om sitt ledarskap avseende stöld, samt hur ledarskapet kan bidra till att förebygga butiksstölder. Frågeställningarna är 1) Vilka berättelser förmedlar butikschefer om sitt ledarskap avseende butiksstölder? samt 2) Hur kan ledarskapet bidra till att förebygga och förhindra butiksstölder? Teori: Den teoretiska referensramen innehåller tidigare forskning om ledarskap, tidigare forskning om butikschefer samt tidigare forskning om externa butiksstölder. Metod: Undersökningen genomfördes med kvalitativa semistrukturerade intervjuer utifrån ett urval på sju butikschefer inom dagligvaruhandeln. Intervjuerna har varit fokuserade på butikschefers berättelser om butiksstölder, för att ta reda på hur de arbetar för att förhindra stölder samt vad som är viktigast för att förhindra stölder. Resultat: Butikscheferna förmedlade berättelser om att försöka förebygga och förhindra butiksstölder. I berättelserna framkom arbetsmetoder som säkerhet, bedömning och proaktiva tillvägagångssätt. Det framkom också ledarskap och lärande som handlar om kompetens och värderingar. Resultatet visar att kunskap om konsumentbeteende är av stor vikt för att förhindra butiksstölder. Resultatet visar också att butikschefers värderingar av det stöldförebyggande arbetet skiljer sig åt, samt att värderingar kan vara kopplade till ett mer lärande ledarskap. Slutsats: Slutsatsen är att butikschefer kan bidra till att förhindra stölder genom proaktiva tillvägagångssätt samt genom att ha kompetenta medarbetare med god kunskap om konsumentbeteende. Butikschefen präglar sannolikt medarbetarna med sina värderingar och signalerar därmed hur viktigt eller oviktigt det är att förhindra butiksstölder. / Background: Shoplifting is a widespread social problem that affects many stores in retail. The store managers need to manage these problems from their leadership. Purpose: The aim of this study is to investigate which stories store managers mediate about their leadership about shoplifting, and how the leadership can contribute to prevent shoplifting. The research questions are 1) Which stories do store managers mediate about their leadership regarding shoplifting? 2) How can leadership contribute to prevent shoplifting? Theory: The theoretical framework includes previous research about leadership, previous research about store managers and previous research about shoplifting. Method: The research has been completed with qualitative semi-structured interviews from a selection with seven store managers within retail. The interviews have been focused on store managers' stories of shoplifting, to find out how they work to prevent shoplifting and what is most important to prevent. Results: The store managers mediated stories about trying to prevent shoplifting. The stories even showed working methods like safety, estimation and proactive approaches. The stories even appeared about leadership and learning, that is about competence and values. The results show that knowledge about consumer behavior is important to prevent shoplifting. The results also show that store managers' values about the work to prevent shoplifting is different, and values can be connected to a learning leadership. Conclusion: The conclusion is that store managers can contribute to prevent shoplifting within proactive approaches and have competent employees with knowledge about consumer behavior. The store manager probably influences the employees with their values and signals if preventing work is important.
|
4 |
Storskalig förändring i komplexa system : Utforskande av en förändringsresa, från traditionell förvaltning till offensivkvalitetsutveckling i en kommunStenmark, Maria January 2017 (has links)
Utifrån att samhället genomgår stora förändringar och står inför nya utmaningar finns ett behov av förmåga att möta framtiden på ett nytt sätt. Det ställs nya krav på hur organisationer behöver jobba med utveckling då transformationen skapar nya beteenden hos oss människor. Offentlig sektor utmanas precis som andra myndigheter och företag. Ambitionen med examensarbetet har varit att utforska och beskriva en förändring i stor skala utifrån ett helhetsperspektiv. En kommunal verksamhet, som i två års tid arbetat med att åstadkomma en storskalig förändring, har varit föremål för denna fallstudie. Fallstudien har genomförts genom bland annat djupintervjuer, workshops och semistrukturerade intervjuer. Analysen har hämtat inspiration från Kuipers, Higgs, Kickert, Tummers, Grandia, och van der Voets (2013) rekommendationer till forskning om förändring i offentlig sektor. Rekommendationerna handlar om att inkludera förändringens kontext, innehåll, process, resultat och ledarskap. Den förändring studieobjektet genomgår inkluderar värderingar och kultur, arbetssätt och verktyg och drivs med målet att öka professionaliseringen, öka graden av personcentrering och för att etablera ett kontinuerligt lärande. Studiens resultat har visat att flera händelser och insatser är avgörande i en storskalig förändring mot offensiv kvalitetsutveckling som stämmer överens med tidigare forskning som rekommenderar att flera olika modeller och strategier bör användas beroende på situation. Studiens resultat visar också att framgång kan uppnås genom att bedriva flera förändringsprocesser parallellt och på kort tid. Tidigare forskning talar istället om att förändring behöver ta tid. Flera upplevda framgångsfaktorer har identifierats och de flesta framgångsfaktorerna är inte desamma som lyfts i den tidigare forskning som studerats. De framgångsfaktorer som är unika för fallstudien är: modigt ledarskap, systemtänkande, att utgå från kundens fokus istället för kunden i fokus, användning av teoretiska förändringsmodeller för att förankra förändringsarbetet, att driva flera förändringsprocesser parallellt i högt tempo och att inkludera organisationens kontext och historia. Studiens resultat har visat att fallorganiastionens förändringsprocess kan beskrivas i fjorton steg. Vissa av stegen återfinns i de teorier som studerats och vissa återfinns inte. Att stegen skiljer sig åt kan bero på att detaljnivån skiljer sig mellan studiens resultat, som mer specifik och de teoretiska förändrinsmodellerna, som är mer generella. Hörnstenarna i hörnstensmodellen har utifrån studiens resultat kunnat sekvenseras i en viss ordning och beskrivas med olika tyngdpunkt och betoning. Hörnstensmodellen skulle enligt studien kunna användas som en värderingsmodell i ett storskaligt förändringsarbete men också utifrån arbetssätt och verktyg. / Society is going through rapid change and social transformation is taking place. This is a result of mega trends such as individualization and digitalization. People are behaving in new ways and our future desires are harder than before to predict. New business models need to develop both within the private and the public sector. The ambition with this master thesis has been to take a whole system perspective and explore and describe a large scale transformation taking place within a large organization. A case study at the elderly care within public sector has been made to accomplish the ambition. The organization which has been studied has purposely been working with a large scale change program for two years with the determination to achieve a higher level of professionalism and customer orientation. The research design has included in-depth interviews, workshops, observations and semi-structured interviews. The analysis has been inspired from Kuipers, Higgs, Kickert, Tummers, Grandia, och van der Voets (2013) recommendations to include context, content, process, result and leadership in change-oriented research within the public sector. The results from the case study shows that many different efforts and activites are crucial to achieve a large scale change implementing TQM. This finding is in line with previuos reasearch. Another finding from the case study, that differs from previous research, is many simultaneously initiatives and efforts managed in a relatively short time seems to be a success factor for large scale change in large organizations and complex systems. Previous research says in contradiction that change needs time. Many more perceived success factors was identified. Some of them are slightly similar to previous research but many of the findings are not found in theories studied. Critical success factors uniqe for this case study are: courageous leadership, systems thinking, a perspective taken from the customers point of view instead of a customer oriented perspective, the practical use of theorethical change models, many change projects simultaneously driven in a fast speed and the organisations history of change projects included as well as the organisations unique context. The findings from the case study also shows a change process that can be described in fourteen steps. Some of these steps are found in the change management theories and others are not. The descpription of the steps from this case study are somewhat more detailed and related to the context whereas the theoretical change models have a more general characteristic. The change process was also viewed through the TQM-model named The corner stone model, and this showed that the cornerstones can be sequenced in a certain order based on the results of the study. The stones can also be described with different highlighting due to the change context. Different emphasis and content among the cornerstones could also been seen. The corner stone model could, accoring to this case study, could therfore be used as a value model in large scale change, but also as a change model for working ways and tools. / <p>2017-06-28</p>
|
Page generated in 0.109 seconds