Spelling suggestions: "subject:"lärarhandledning""
1 |
Skriftlig huvudräkning eller standardalgoritm i lärarhandledningar? : Presentation av beräkningsstrategier i addition i lärarhandledningar i matematik för årskurs fyra / Mental computation or the standard algorithms in teacher guides? : The presentation of strategy for calculation in addition in teacher guides in Mathematics in grade four.Eriksson, Zandra, Rosén, Amanda January 2016 (has links)
Bakgrund: I vår tidigare studie (Eriksson & Rosén, 2015) visar resultatet att elevers matematiska förmåga gynnas av en undervisning där de får ta del av olika beräkningsstrategier inom addition. Dessutom framkommer det i rapporten från TIMSS 2011 (Skolverket, 2012) att svenska elever i årskurs fyra har fått försämrade kunskaper i matematik, framförallt inom området Taluppfattning och aritmetik. Mot bakgrund av detta har vi valt att undersöka hur lärarhandledningar behandlar området aritmetik, eftersom det anses vara ett extra viktigt område att förbättra elevers matematiska kunskaper inom. Syfte: Vårt syfte med denna studie är att ta reda på hur lärarhandledningar i matematik för årskurs fyra presenterar och behandlar olika beräkningsstrategier i addition. Metod: I studien har vi använt oss av en kvalitativ innehållsanalys. Resultatet för datainsamlingen har också analyserats utifrån en kvalitativ innehållsanalys. Resultat: Resultatet visar på att samtliga lärarhandledningar behandlar både standardalgoritmen och någon beräkningsstrategi i skriftlig huvudräkning. Däremot visar resultatet att standardalgoritmen ges störst utrymme samt att flera olika sorters uppgifter tas upp till denna metod. Vi har också noterat att ingen av de fyra lärarhandledningarna tydligt behandlar de tre begrepp som är viktiga att eleverna har förståelse kring när de ska introduceras för beräkningsstrategier i addition. Resultatet i vår studie visar även på att samtliga lärarhandledningar till stor del består av instruerande delar. Det visade sig även att tre utav de fyra lärarhandledningar som vi analyserat kan ge lärare ett visst stöd för att skapa sig en förståelse för beräkningsstrategier i addition samt hur de kan undervisa i dessa.
|
2 |
Teknikövningar och pedagoger i förskolan : En undersökning kring pedagogers arbete med teknikövningarEnglin, Anna-Karin January 2008 (has links)
<p>Mitt syfte med det här arbetet är att konstruera ett arbetsmaterial med tillhörande lärarhandledningar som pedagoger kan ha nytta av i sitt arbete med teknik inom förskolans verksamhet. Jag vill veta om det kan bli lättare för pedagoger i förskolan att arbeta med teknik efter att ha genomfört dessa teknikövningar. Innan jag utformade teknikövningarna fick pedagogerna och barnen på berörd förskola komma med önskemål inom vilka teknikområden de ville få övningar i. Utifrån pedagogernas och barnens önskemål kring teknikarbete utformade jag sedan åtta olika övningar med tillhörande lärarhandledningar. Därefter fick pedagogerna arbeta med övningarna i två veckor. I utvärderingen efter genomförda övningar svarade pedagogerna lite diffust på hur de känner inför att arbeta med teknik efter att ha arbetat med övningarna. Jag tolkar det som att pedagogerna inte känner sig säkrare på<em> hur</em> de ska arbeta med teknik men att de har fått ett positivt möte med teknik i förskolan.</p>
|
3 |
Teknikövningar och pedagoger i förskolan : En undersökning kring pedagogers arbete med teknikövningarEnglin, Anna-Karin January 2008 (has links)
Mitt syfte med det här arbetet är att konstruera ett arbetsmaterial med tillhörande lärarhandledningar som pedagoger kan ha nytta av i sitt arbete med teknik inom förskolans verksamhet. Jag vill veta om det kan bli lättare för pedagoger i förskolan att arbeta med teknik efter att ha genomfört dessa teknikövningar. Innan jag utformade teknikövningarna fick pedagogerna och barnen på berörd förskola komma med önskemål inom vilka teknikområden de ville få övningar i. Utifrån pedagogernas och barnens önskemål kring teknikarbete utformade jag sedan åtta olika övningar med tillhörande lärarhandledningar. Därefter fick pedagogerna arbeta med övningarna i två veckor. I utvärderingen efter genomförda övningar svarade pedagogerna lite diffust på hur de känner inför att arbeta med teknik efter att ha arbetat med övningarna. Jag tolkar det som att pedagogerna inte känner sig säkrare på hur de ska arbeta med teknik men att de har fått ett positivt möte med teknik i förskolan.
|
4 |
Utomhuspedagogik för matematik? : En läromedelsanalys av hur utomhuspedagogik framställs i aktuella lärarhandledningar i matematik för årskurs F-3.Hessle, Olle, Norlin, Joel January 2020 (has links)
No description available.
|
5 |
Lärares upplevelser av ett problemspecifik underlag för att leda helklassdiskussioner i matematik / Teacher’s experiences of a problem-specific support for orchestrating whole-class discussions in mathematicsBjörkman Gomez, Linn January 2017 (has links)
Problemlösningslektioner innehåller i regel en avslutande helklassdiskussion. Att leda en sådan diskussion ställer höga krav på läraren i att föra diskussionen framåt på ett sätt som gynnar elevernas lärande och inte underminerar deras tankegångar. Ett sätt att underlätta planeringen av lektionen och diskussionen kan vara lärarhandledningar för specifika problem. När lärarhandledningar utformas tar de oftast inte hänsyn till lärarens behov och används därför sällan fullt ut i praktiken. För att handledningen ska användas och fylla sitt syfte behöver lärares upplevelser tas med i beräkning när de utformas. Den här fallstudien syftar till att ta reda på fyra lärares upplevelser av att leda en matematisk helklassdiskussion med hjälp av en problemspecifik lärarhandledning. Data samlades in via intervjuer och observationer. Intervjuerna transkriberades och analyserades. Lärarna fann konkretiseringen av lärarhandledningen som stödjande. Det som de ville ha ytterligare stöd i var fler typer av frågor att ställa till eleverna under diskussionen.
|
6 |
Lärarhandledningen som stöd för matematikundervisningenEhn, Therése, Mossfeldt, Lisa January 2019 (has links)
No description available.
|
7 |
Att hjälpa lärare bedöma elever : Hur bedömningsstödet ser ut i matematiklärarhandledningar i grundskolans tidigare år.Wendel Örtqvist, Maja January 2015 (has links)
Från hösten 2012 sätts betyg från årskurs sex i alla ämnen. Lärarna i grundskolans tidigare år kan tänkas sakna erfarenhet och utbildning för att sätta betyg. På grund av detta kan lärarna behöva ett bedömningsstöd för att få rätt förutsättningar i betygsättningen av elever. För att ta reda på hur bedömningsstödet ser ut i svenska matematiklärarhandledningar för grundskolans tidigare år har tio stycken lärarhandledningar undersökts. Fokus i bedömningsstödet har varit på betygssättning samt de två huvudgrenarna inom bedömning, formativ och summativ bedömning. Undersökningen bestod av en analys i två steg som använde sig av undersökningsmetoden innehållsanalys. Det första steget mätte förekomsten av fyra utvalda ord. Det andra steget var en systematisk sammanställning av de tio utvalda lärarhandledningarna. Därefter utfördes en friare tolkning av den systematiska sammanställningen. Undersökningen visade att lärarhandledningar i matematik delger läraren om vad formativ och summativ bedömning är och hur lärarna kan arbeta med dessa bedömningsmetoder i klassrummet. Bedömningsstödet i de tio lärarhandledningarna är inte uttryckligen utskrivet men finns tack vara de många matriserna, proven och elevexemplen med tillhörande instruktioner och förklaringar. Bedömningsstöd, betyg, formativ bedömning, lärarhandledningar, summativ bedömning.
|
8 |
Läs- och skrivlärande : En studie av lärarhandledningar i svenska för årskurs 1 / Learning to read and write : A study of teacher´s manuals in Swedish for grade 1Oskarsson, Frida January 2014 (has links)
Abstract The aim of this study is to find out how the central content of the compulsory school curriculum (Lgr11) is handled in three teacher’s manuals for instruction in reading and writing for grade 1, and how these consider interaction and variation in learning how to read and write. Through a qualitative analysis with a hermeneutic approach, the three teacher’s manuals in Swedish for grade 1 were subjected to a close reading. The result shows that parts of the central content of the curriculum are considered, but that it is by studying exercises and texts that these become visible. Another finding is that all the teacher’s manuals emphasize dialogue and interaction. As regards texts and exercises, it is only to a certain extent that the pupils encounter any variation in these. It can be observed that the teacher’s ability to handle dialogue in preparation for both reading and writing, and the importance of reflecting on and handling texts and exercises, are crucial factors for the quality of the content which is conveyed in all the teacher’s manuals, and which has to be handled in the teaching.
|
9 |
Lärarhandledningars erbjudna stöd gällande procentbegreppet : En innehållsanalys av fyra lärarhandledningar för åk 6. / Teacher guides and their offered support regarding the concept of percentages : A content analysis of four teacher guides for grade 6.Petersén, Angelika, Pettersson, Daniel January 2018 (has links)
Syftet med denna studie är att analysera fyra olika lärarhandledningar i matematik för årskurs 6 för att få mer kunskap kring stödet som erbjuds inom kapitlet procent. De lärarhandledningar som analyserats är Favorit matematik, Koll på matematik, Matte Eldorado och Matte Direkt Borgen. Lärarhandledningarna har i denna studie analyserats utifrån ett reviderat ramverk, vilket innehåller fyra kategorier. Vid analyserna användes ett kodningsschema och en kodningsmanual. Dessa två användes för att kunna registrera innehållet i lärarhandledningen till rätt kategori i ramverket. Kategorierna var: aktiviteter, formativ bedömning och utvärdering, genomförande och individualisering samt konkret material. I studien har även skillnader mellan de fyra lärarhandledningarna analyserats. Resultatet visade att den finska lärarhandledningen, Favorit matematik, erbjuder mycket stöd medan stödet i de svenska lärarhandledningarna varierar.
|
10 |
Lärarhandledningars vägledning till läraren : en innehållsanalys av algebraundervisningen i läromedel för årskurs 4-6 / Teachers guides' guidance to the teacher : a content analysis of teaching aglebra in curriculum materials för year 4-6Boklund, Deepali, Persson, Emelie January 2017 (has links)
Bakgrund: En problematik gällande läromedel är att det varken finns några krav eller någon nämnd som granskar de läromedel som används i undervisningen (IFAU, 2014). Det blir framförallt problematiskt när rapporten från Skolverket som är en sammanställning av TIMSS (2012) visar att läroboken utgör en central roll i matematikundervisningen bland svenska lärare. Lärarhandledningen kan ses som en förlängning av läroboken och det blir därför intressant att studera hur läromedelsförfattare vägleder läraren i matematikundervisningen. Mot bakgrund av tidigare forskning fann vi en kunskapslucka där allt för lite uppmärksamhet har riktats mot hur algebra inleds i lärarhandledningar för årskurs 4–6. Syfte: Syftet är att få en fördjupad kunskap om hur läromedelsförfattare vägleder läraren i undervisningen om algebra i läromedel för årskurs 4–6. Metod: För att uppnå studiens syfte har vi genomfört en kvalitativ innehållsanalys. Resultat: Vårt resultat visar att det finns en bredd i hur lärarhandledningar vägleder lärare i undervisningen om algebra. Något som var gemensamt för läromedlen Mattespanarna och Mattegruvan var att läraren får en balanserad vägledning av både instruerande och bildande karaktär. Det framkommer även i studien att de båda läromedlen problematiserar likhetstecknets betydelse för att skapa en förståelse för variabler. Likhetstecknets betydelse problematiseras i läromedlen i form av det framställs antingen som en gungbräda eller balansvåg för att visa på jämvikt och obalans. Eleverna får därefter arbeta med öppna utsagor i form av lucktal eller tomma skivlinjer. Dessa tomrum ersätts sedan med en variabel.
|
Page generated in 0.0937 seconds