Spelling suggestions: "subject:"negativa förstärkning""
1 |
Bemötande av flickor och pojkar i förskolan ur ett genusperspektivMoberg, Johanna, Svennerbäck, Sara January 2010 (has links)
<p>Syftet med denna studie var att undersöka hur pedagoger på två olika avdelningar bemöter pojkar och flickor ur ett genusperspektiv. Studien fokuserar på pedagogernas förhållningssätt samt deras arbete kring genus. Pedagogernas bemötande har studerats utifrån två olika aspekter, nämligen positiv samt negativ förstärkning. I studien har sex intervjuer samt åtta observationer genomförts. Intervjuerna fokuserar på pedagogernas uppfattningar om sitt förhållningssätt gentemot pojkar och flickor. Observationerna fokuserar på pedagogernas faktiska agerande. Observationerna genomfördes vid matsituationer samt samlingar. Pedagogernas användande av positiv och negativ förstärkning registrerades i ett observationsschema. Resultatet visade att merparten av pedagogerna förhöll sig olika till pojkar respektive flickor. I resultatet framkom även att det ena arbetslaget var något mer fokuserade kring genusarbete än det andra arbetslaget. Slutsatsen av denna studie är att det krävs mer kunskap och kompetens kring genus samt tydlig kommunikation för att kunna utföra en genusmedveten pedagogik.</p>
|
2 |
Bemötande av flickor och pojkar i förskolan ur ett genusperspektivMoberg, Johanna, Svennerbäck, Sara January 2010 (has links)
Syftet med denna studie var att undersöka hur pedagoger på två olika avdelningar bemöter pojkar och flickor ur ett genusperspektiv. Studien fokuserar på pedagogernas förhållningssätt samt deras arbete kring genus. Pedagogernas bemötande har studerats utifrån två olika aspekter, nämligen positiv samt negativ förstärkning. I studien har sex intervjuer samt åtta observationer genomförts. Intervjuerna fokuserar på pedagogernas uppfattningar om sitt förhållningssätt gentemot pojkar och flickor. Observationerna fokuserar på pedagogernas faktiska agerande. Observationerna genomfördes vid matsituationer samt samlingar. Pedagogernas användande av positiv och negativ förstärkning registrerades i ett observationsschema. Resultatet visade att merparten av pedagogerna förhöll sig olika till pojkar respektive flickor. I resultatet framkom även att det ena arbetslaget var något mer fokuserade kring genusarbete än det andra arbetslaget. Slutsatsen av denna studie är att det krävs mer kunskap och kompetens kring genus samt tydlig kommunikation för att kunna utföra en genusmedveten pedagogik.
|
3 |
Positiv och negativ förstärkning i skolan : En studie om hur lärare använder positiv och negativ förstärkning och skillnaden mellan pojkar och flickorMårtensson, Johanna January 2011 (has links)
Syftet med studien var att studera lärares agerande gentemot elever under idrott- och hälsalektioner samt även ur ett könsperspektiv. Frågeställningen var hur lärare bemöter elever i form av positiv och negativ förstärkning och om skillnaden mellan pojkar och flickor. Som metod valdes observation då denna metod kändes som den mest relevanta för att få så riktiga svar på frågeställningen som möjligt. Observationerna genomfördes på totalt 5 lektioner som vardera var 45 min långa. Inför observationerna hade ett observationsschema i form av ett avprickningssystem utarbetats. Observationsschemat utarbetades efter gjorda pilotstudier för att se vilka förstärkningar som förekom mest. Sedan valdes fem positiva förstärkningar och fem negativa ut. Observationerna visade att positiv förstärkning var mest förekommande för flickor och negativ förstärkning var mest förekommande för pojkar. Den positiva förstärkningsform som förekom flest gånger var beröm, detta för både flickor och pojkar. Den negativa förstärkningsform som förekom flest gånger var tillrättavisning, detta också för både pojkar och flickor. Detta innebär att flickorna lyfts upp och pojkarna trycks ner. Slutsatsen som kan dras av den här studien är att flickorna blir mer uppmärksammade på ett positivt sätt och att den vanligaste positiva förstärkaren är beröm. Pojkarna får mer negativ förstärkning och den vanligaste negativa förstärkaren är tillrättavisningar. / Studiegång Idrott, fritidskultur och hälsa. Vt 2011
|
4 |
Vilken betydelse har Skinners teorier om operant betingning i svenska förskolorWikman, Monica January 2014 (has links)
Denna kvalitativa och induktiva studie, där jag har samlat ihop och bearbetat stora mängder information, analyserat den och dragit slutsatser, avser att undersöka och analysera begreppet operant betingning, och dess betydelse för barns utveckling, samt hur de uppfattningarna om teorierna kan förstås och tolkas mot bakgrund av begreppet fostran i verksamheternas styrdokument, Lpfö 98. Jag har belyst olika aspekter av operant betingning i förskolor för att öka validiteten för reabilliteten. Olika begrepp i Skinners teori används för att förklara och kommentera fyra utvalda händelser och Bronfenbrenner används som komplement för att försöka förklara miljöns effekt på beteenden. I teorikapitlet beskriver jag fyra tidigare forskningsstudier, som jag kommit i kontakt med i mitt sökande när jag har använt mig av mina nyckelord som har relevans för min studie. Jag har även gjort en beskrivning av Skinners teoretiska resonemang kring operant betingning och Bronfenbrenners utvecklingsekologi samt olika synvinklar på deras teorier.
|
5 |
Effekten av positiv eller negativ förstärkningsträning på hästars (Eqqus caballus) nyfikenhet gentemot främlingarFrödén, Sandra January 2022 (has links)
Hästar tränas vanligtvis med negativ förstärkning. Men med tiden har vetenskapliga bevis för att positiv förstärkningsträning på hästar medför flera positiva fördelar ökat i antal och intresset för en förbättrad interaktion med sällskapsdjur har vuxit. Målet med denna studie var att undersöka om hästars nyfikenhet och kontaktsökande beteenden gentemot en främling påverkades av vilken träningsmetod som de har tränats med. I denna studie medverkade tjugo privat ägda hästar som tränades med enbart positiv eller negativ förstärkning. Ett motionless human test utfördes där hästens kontaktsökande beteenden mättes och analyserades i efterhand. Jämförande analyser mellan ålder, kön, ras och levandssätt gjordes också för att studera eventuella effekter av andra parametrar än träningsmetod. Resultaten visade att de hästar som tränades med positiv förstärkning var i närheten av en främling mer än de som tränats med negativ förstärkning (P=0.018). Däremot fann jag inga skillnader mellan träningsgrupperna vad gällande fysisk kontakt med främlingen eller deras ögonkontakt med ägaren, men en svag tendens kunde ses i deras ögonkontakt med främlingen där de positivt förstärkningstränade hästarna tittade på främlingen oftare jämfört negativt förstärkningstränade (P=0.098). Slutsatsen är därmed att positiv förstärkningsträning på hästar medför en större nyfikenhet för främlingar och en högre benägenhet att söka kontakt till främlingar jämfört med negativ förstärkningsträning.
|
6 |
Kommunikation : En studie kring hur lärare bemöter elevers oönskade beteenden genom positiv och negativ förstärkningLjunglöf, Malin January 2010 (has links)
Syftet med denna studie är att undersöka hur lärare bemöter icke önskvärda beteenden hos lågstadieelever, samt att studera om pojkar gör fler normöverträdelser och därför får fler tillsägelser än flickor. Detta är en pilotstudie som också har som mål att undersöka om den valda forskningsmetoden kan leda till djupare förståelse av klassrumsinteraktionen mellan lärare och elever. Två metoder användes för att få svar på frågorna, först gjordes klassrumsobservationer i två klasser när dessa ägnade sig åt enskilt arbete. Efter observationerna gjordes semistrukturerade intervjuer med de två undervisande lärarna. Studien har ett beteendevetenskapligt perspektiv och resultatet visar att forskningsmetoderna är lämpliga att använda vid studier av klassrumsbeteenden och interaktion mellan elever och lärare. Observationerna visade att lärarna använde sig av både verbala och av icke-verbala metoder för att bemöta icke önskvärda beteenden. Majoriteten av alla bemötanden är riktade mot pojkarna i klassen, vilket resulteras i att dessa får mer uppmärksamhet än flickorna. En slutsats som dras från detta är att det beror på att pojkarna hörs mest, något som också bekräftas av tidigare forskning.
|
Page generated in 0.101 seconds