1 |
Relationsskapande arbete : En intervjustudie om hur man genom ramfaktorteorin kan förstå förutsättningar för pedagogers relationsskapande arbete med förskolebarn.Daly, Sara, Haglund, Sanne January 2018 (has links)
Syftet med denna studie var att undersöka en grupp förskollärares erfarenheter av relationsskapande arbete med barn i förskolan, för att kunna se vilka förutsättningar som blir synliga i pedagogernas berättelser om relationsskapande. För att ta reda på förskollärares erfarenheter har vi använt oss av intervjuer med sex verksamma förskollärare. Vi valde att använda oss av ramfaktorteorin för att kunna upptäcka förutsättningar i förskollärarnas berättelser om relationsskapande arbete och vad de upplever kan påverka detta arbete. Resultatet visade på att det finns, som vi uppmärksammat, två övergripande ramfaktorer som verkar kunna påverka. Ekonomi som en yttre övergripande ramfaktor som förskollärare ej kan styra över i den mening att de inte kan bestämma antal barn eller antalet pedagoger och en inre ramfaktor som vi valt att kalla för organisering där pedagogerna i studien kan påverka det relationsskapande arbetet genom att exempelvis dela upp barnen i mindre grupper. Slutsatserna vi har dragit av denna studie är att förskollärare verkar välja att organisera sina verksamheter så att det ska vara lättare att kunna genomföra ett relationsskapande arbete genom att organisera för mindre grupper. I alla olika verksamheter, oavsett privata eller kommunala, upplevs pedagogerna göra det bästa de kan inom de ramar som finns att förhålla sig till och påverkar genom organisering för att komma runt stora barngrupper. / <p>Godkännande datum: 2019-01-04</p>
|
2 |
Lärare och mentorer som gör skillnad : en intervjustudie med gymnasieelever vilka lever med psykisk ohälsaNitsch, Anna January 2018 (has links)
Examensarbetets syfte är att bidra med kunskap om specialpedagogiska insatser som skolan kan erbjuda för att underlätta för elever, som lever med psykisk ohälsa, att genomföra sin gymnasieutbildning. För att belysa detta behövde jag få del av elevers egna erfarenheter från sina gymnasiestudier. Sex elever som lever med psykisk ohälsa, och förväntas ta studentexamen inom ramen av tre år intervjuades för studien I studien framkommer att det är avgörande för eleverna att möta mentorer och lärare som lyssnar på och bekräftar dem för att de ska fortsätta sina studier. Specialpedagogens har ett betydelsefullt uppdrag att genom handledning stärka mentorer och lärare i deras roll, sprida kunskap och information om psykisk ohälsa samt framhålla betydelsen av att bygga starka band med elever. När betydelsen av relationer betonas och prioriteras skapas de förutsättningar som krävs för att kunna erkänna och lyfta problemen kring psykisk ohälsa och få bort skammen så att fler elever kan få den hjälp och det stöd de behöver snabbare. Förutsättningen för att mentorer och lärare ska kunna vara ute med eleverna och arbeta relationsskapande är att organisationen tillåter och ger förutsättningar för det arbetet. Här har specialpedagogen ett viktigt uppdrag att påverka skolledningen och EHT samt arbeta organisatoriskt genom kunskapsspridning och handledning. Studien är av explorativ karaktär och ger inte ett tillräckligt underlag för att kunna dra några definitiva slutsatser om hela populationen elever med psykisk ohälsa. Dock har genom intervjuerna ett mönster framträtt som är av värde att undersöka vidare.
|
3 |
Specialpedagogens relationsskapande strategier och stödjande roll i relationen mellan lärare och elev / The special educator´s relationship-building strategies and supportive role in the relationship between teacher and studentAndersson, Jeanette, Johansson, Jenny January 2021 (has links)
No description available.
|
4 |
PROBLEMATISK SKOLFRÅNVARO : STUDIE- OCH YRKESVÄGLEDARES NÄRVAROFRÄMJANDE ARBETE I GYMNASIESKOLANKristensson, Anna, Drakell, Sofie January 2024 (has links)
Syftet med denna studie är att undersöka hur studie- och yrkesvägledare verksamma inom gymnasieskolan arbetar och samverkar för att främja elevnärvaro samt hur detta arbete kan utvecklas. Studien utgår från en kvalitativ ansats och empirin har samlats in genom semistrukturerade intervjuer. Resultaten visar att relationsskapande och motivationsstärkande arbete är nyckelfaktorer för att främja närvaro. Studie- och yrkesvägledare skapar trygghet och motivation genom att bygga relationer med eleverna, använda motiverande samtal, målplanering, utveckling av individuella studieplaner samt insatser som gruppvägledning. Samverkan med elevhälsoteamet är avgörande för ett framgångsrikt närvarofrämjande arbete. Analysen pekar på att samverkan underlättas genom tydliga roller och ansvarsfördelning, vilket minskar risken för missförstånd och ineffektivitet. Det närvarofrämjande arbetet behöver utvecklas genom tydligare rutiner och strukturer som möjliggör gemensamma och likvärdiga insatser inom hela skolan. Det betonas även att studie- och yrkesvägledare bör få mer tid och möjlighet att arbeta motivationsstärkande genom gruppvägledning. Slutsatserna betonar vikten av att kontinuerligt utvärdera och anpassa strategier för att möta elevernas individuella behov, och visa på hur viktigt det är att närvara i skolan. Genom att integrera studie- och yrkesvägledare i ett helhetsperspektiv inom elevhälsan och främja deras samarbete kan skolnärvaron förbättras betydligt.
|
5 |
Relationer under tvång : - En kvalitativ intervjustudie om personalens perspektiv på relationen till de unga flickorna på SIS-hem / RELATIONSHIPS UNDER DURESSNilsson, Frida, Unevik, Josefina January 2023 (has links)
Följande studie syftar till att undersöka behandlingspersonalens perspektiv om hur arbetet på särskilda ungdomshem (SIS-hem) för flickor ser ut i praktiken samt öka kunskapen om hur det relationsskapande arbetet fungerar inom tvångsvård. Mer specifikt kommer relationen mellan behandlingspersonalen och flickorna på SIS-hem att undersökas utifrån behandlingspersonalens perspektiv. Studien har genomförts genom semistrukturerade intervjuer med behandlingspersonal, som är eller har varit anställda under det senaste året på något av de SIS-hem i Sverige som tar emot flickor. Resultaten från intervjuerna har analyserats med hjälp av begreppet makt, Michel Foucaults teori om maktens olika former och Arlie Russell Hochschilds emotionssociologi. Studiens slutsatser belyser att fenomenet makt ständigt förekommer i relationen mellan personalen och flickorna, samtidigt som makten dessutom kommer till uttryck i alla dess olika former likväl i relationen som i det dagliga arbetet. Relationerna utgörs av kommersialiserade relationer där personalens relationsskapande arbete präglas av ett emotionellt lönearbete, där de anpassar både sina känslor och emotioner utifrån vad som anses acceptabelt utifrån de organisatoriska målen. Anledningen till att studien har genomförts är för att belysa personalens perspektiv samt bidra med andra aspekter av tvångsvård. / The following study aims to examine the treatment staff's perspective on how the work at special youth homes (SIS-homes) for girls looks like in practice and to increase knowledge of how the relationship-building work functions within compulsory care. More specifically, the relationship between the treatment staff and the girls in SIS-homes will be examined from the perspective of the treatment staff. The study was conducted through semi-structured interviews with treatment staff, who are or have been employed during the past year at one of the SIS-homes in Sweden for girls. The results from the interviews have been analyzed using the concept of authority, Michel Foucault's theory of the different forms of power and Arlie Russell Hochschild's sociology of emotions. The study's conclusions highlight that the phenomenon of authority constantly occurs in the relationship between the staff and the girls, while power is also expressed in all its different forms, both in the relationship and in the daily work. The relationships consist of commercialized relationships where the staff's relationship-building work is characterized by emotional wage work, where they adjust both their feelings and emotions based on what is considered acceptable in accordance with the organizational goals. The reason why the study has been conducted is to shed light on the staff's perspective and to contribute with other aspects of compulsory care.
|
Page generated in 0.1155 seconds