Spelling suggestions: "subject:"mellanmänskliga"" "subject:"mänsklig""
1 |
Mellanmänsklig Kommunikatio : Hur yrkesverksamma systemvetare uppfattar sina kunskaper om mellanmänsklig kommunikation efter avslutade studier i systemvetenskap.Heimbrand, Peter, Nilsson, Martin January 2012 (has links)
Bakgrund: The Standish Group, CompTI, (Computing Technology Industry Association) och Good – to – great visade i sina studier att de främsta faktorerna för ett lyckat IT-projekt handlar om att bjuda in aktörerna i utvecklingsarbetet, förbättra kommunikationen mellan berörda parter samt att använda rätt personal på rätt plats. Detta medför att konsulten måste inneha en mellanmänsklig kunskap för att kunna förtydliga den kommunikation som uppstår vid interaktionen med användaren. Syfte: Att undersöka vilka mellanmänskliga kommunikationskunskaper yrkesverksamma systemvetare inom konsultbranschen upplever sig sakna och möjligtvis behöva efter avslutade studier i systemvetenskap.Metod: Intervjustudie med kvalitativ ansats baserad på fem intervjuer. Materialet har transkriberats, kodats och strukturerats enligt beskriven bearbetningsmetoden.Resultat: I resultatet framkom det två olika kategorier; viktiga aspekter och avsaknad av kunskaper.Slutsatser: Denna studie påvisar att konsulter saknar kunskaper inom mellanmänsklig kommunikation efter avslutade studier från olika systemvetenskapliga program i Sverige. Studien tar även upp viktiga aspekter och trolig kunskap som saknas hos konsulter med examen i systemvetenskap. / Background: The Standish Group, CompTI and Good-to-great revealed in their studies that the foremost factor for successfulness with an IT-project is based on inviting the participants into the development process, who wants a change in their business. In meaning, try to improve communication between stakeholders and at the same time use right people for that specific work process. This proposes that the consultant must possess an interpersonal knowledge to clarify the communication that occurs in the interaction with the users.Purpose: The purpose of the report is to study which interpersonal communication skills that system scientists who are working in the consultant businesses feel they possibly lack and need after a degree in system science.Method: Interview study with qualitative approach based on five interviews. The material was analyzed according to the described processing method.Results: The results revealed two different categories: key issues and lack of knowledge.Conclusions: This study demonstrates that consultants lack knowledge within interpersonal communication after graduation from different system science educations in Sweden. The study also discusses important issues and skills that likely are missing related to consultants with a degree in science programs.
|
2 |
Att läsa sig till förståelse : Litteraturläsning och litteratursamtal som verktyg i arbetet för mellanmänsklig förståelseNilsson-Tysklind, Emma January 2012 (has links)
Den här uppsatsen behandlar arbetet med läroplanens värdegrund inom svenskämnet. Mer specifikt berör uppsatsen de frågor i värdegrunden som har att göra med empati, inlevelse och mellanmänsklig förståelse inom den delen av svenskämnet som handlar om undervisning i skönlitteratur. För att undersöka detta söker uppsatsen svara på frågan: Hur kan undervisning i skönlitteratur aktualisera de förmågor hos elever som påbjuds i läroplanens värdegrund och som har att göra med inlevelse, mellanmänsklig förståelse och empati? För att besvara denna fråga har en studie gjorts i en gymnasieklass i årskurs ett på det yrkesförberedande vård- och omsorgsprogrammet. Elva elever och deras svensklärare har deltagit i en observationsstudie som genomförts under fyra veckor. Utöver detta har läraren och fem av eleverna deltagit i en intervjuundersökning. Läraren intervjudes enskilt vid tre tillfällen medan eleverna intervjuades enskilt vid det första och tredje tillfället och i grupp vid det andra. För studien genomfördes ett litteraturprojekt där eleverna läste ungdomsromanen Pojken i randig pyjamas av John Boyne (2010). Boken handlar om nioåriga Bruno som är son till en tysk militär som är lägerkommendant i Auschwitz. Inom projektet har eleverna läst boken, skrivit om den i läsloggar vid fyra tillfällen och diskuterat den vid ytterligare fyra tillfällen. Inför varje skrivtillfälle har eleverna fått diskussionsfrågor att fundera över. Uppsatsen bygger på en sociokulturell teoribakgrund som förespråkar språklig interaktion som den bästa vägen till inlärning (Vygotskij 1999, Säljö 2000). Elevernas loggböcker, diskussionsinlägg och intervjusvar har analyserats med hjälp av Kathleen McCormicks repertoarteori (1994) och Hans-Georg Gadamers hermeneutiska teori om förståelsehorisonter (2004).
|
3 |
Mellanmänsklig kontakt vid distansundervisning via video / Interpersonal Relations in Distance Education by VideoBjörklund, Sandra, Sophie, Grönros January 2021 (has links)
Mellanmänsklig kontakt är viktigt för oss människor. I dagens värld har kontakt via virtuella möten ökat, och bland annat skolor har börjat använda sig av distansundervisning via videomöten i allt större utsträckning. Syftet med denna studie är att undersöka hur lärare och studenter på högskolenivå upplever den mellanmänskliga kontakten vid distansundervisning via video. Totalt intervjuades sex lärare och sex studenter på högskolenivå. Databearbetningen skedde enligt tematisk analys. Resultatet visade på svårigheter att bygga relationer, bristande överblick över andras reaktioner, begränsad kommunikation och bristande deltagande i undervisningen. Detta framgick dock kunna motverkas av påslagna kameror, god teknisk utrustning, tidigare relation till varandra, mindre grupper, distraktionsfri studiemiljö och interaktiva moment. Resultatet speglar tidigare teori och bidrar samtidigt till en större förståelse för hur de mellanmänskliga aspekterna av undervisning påverkats av övergången till distansundervisning. I diskussionen tas möjliga källor till eventuell snedvridning av resultatet upp, såsom extra begränsningar kopplat till covid-19.
|
4 |
Socialt kapital : Skillnad på stad och landsbygd? / Social capital : Is there a difference in social capital between metropolises and rural areas?Runemyr, Evalill January 2015 (has links)
This study examines the connection between social capital and urban and rural areas. The study divides the environments into two categories; metropolises and rural areas. Metropolises are defined as any of Swedens largest cities Stockholm, Gothenburg or Malmö. The study also examines if there is a difference between these groups in how high social trust they have to people living in the same areas as themselves versus people who live in other areas. The studie also focuses on the urbanization that the world is going through, where people move from rural areas into the cities for work and education. Does the urbanization also have an effect of the development of the social capital? Social capital is defined as social trust and the participants have been asked to which extent they feel like they can trust other people. The results of the research shows there exists a slight but consistent difference between the groups where we can see that the people who has grown up in metropolises has a higher social trust than the people raised in rural areas. The study also shows that although the people raised in rural areas has lower trust to people in general, they have higher trust to people living in the same areas as themselves.
|
5 |
Den mellanmänskliga relationen i vården : en ömsesidig relation? / The interpersonal relation in nursing : a mutual relation?Karjalainen, Annikka January 2010 (has links)
No description available.
|
6 |
Delaktighet under tvång : om ungdomars erfarenheter i barn- och ungdomspsykiatrisk slutenvårdEngström, Karin January 2008 (has links)
Participation under coercion. On young people’s experiences in child and adolescent psychiatric inpatient care. The aim of the dissertation is to study young people’s experiences of participation under coercion in child and adolescent psychiatric inpatient care and to discuss these in relationship to the potential senses of participation and the conditions applying to encounters in care. It takes as its theoretical point of departure Gadamer’s texts on medical encounters, von Wright’s texts on participation as an intersubjective phenomenon that is related to the creation of meaning and Buber’s texts on interhuman encounters. The dissertation is based on two empirical studies. The first consisted of interviews with 21 young people in the 14-18 age group who were patients in child and adolescent psychiatric inpatient care; ten of them involuntarily, eleven voluntarily admitted. The interviews dealt with the following areas: coercion, participation, meaning and encounters in care. The second study involved an analysis of the ambitions of the health care system with regard to participation and encounters with patients as expressed in the legal regulations applying to the health and medical services and the guidelines on professional ethics for different categories of staff. Analysis of the empirical material was based on a hermeneutic approach. The young people’s experiences of their care revealed that they rarely have any knowledge of the legal conditions that apply or about their rights, irrespective of whether they are voluntary or committed patients. One recurrent experience is lack of clarity about the reason for the treatment and what it is intended to do. Despite these shortcomings in their participation, some of the young people view their treatment as important and at times even lifesaving. Analysis of the ambitions of the health care system shows that the focus in the current regulations is placed on the self-determination and autonomy of the patients. There is rarely any description of the importance of a dialogue or of collaboration with the patient. Analysis of the material as a whole reveals that three senses can be attributed to participation in the care situation studied: participation as a right, participation as involvement and participation as meaning. The dissertation discusses how participation in these three senses can find expression in encounters between young people and staff. If participation is to be possible, a relation and an interhuman encounter is required which is characterised by truth, frankness and lack of pretence. This shows how important it is for young people undergoing coercive treatment to be able to meet individuals who can see and acknowledge them as subjects with an entitlement to participate. This can offer possibilities for the creation of meaning in treatment that has not always been sought but which can still be experienced as meaningful.
|
7 |
Delaktighet under tvång : om ungdomars erfarenheter i barn- och ungdomspsykiatrisk slutenvårdEngström, Karin January 2008 (has links)
Participation under coercion. On young people’s experiences in child and adolescent psychiatric inpatient care. The aim of the dissertation is to study young people’s experiences of participation under coercion in child and adolescent psychiatric inpatient care and to discuss these in relationship to the potential senses of participation and the conditions applying to encounters in care. It takes as its theoretical point of departure Gadamer’s texts on medical encounters, von Wright’s texts on participation as an intersubjective phenomenon that is related to the creation of meaning and Buber’s texts on interhuman encounters. The dissertation is based on two empirical studies. The first consisted of interviews with 21 young people in the 14-18 age group who were patients in child and adolescent psychiatric inpatient care; ten of them involuntarily, eleven voluntarily admitted. The interviews dealt with the following areas: coercion, participation, meaning and encounters in care. The second study involved an analysis of the ambitions of the health care system with regard to participation and encounters with patients as expressed in the legal regulations applying to the health and medical services and the guidelines on professional ethics for different categories of staff. Analysis of the empirical material was based on a hermeneutic approach. The young people’s experiences of their care revealed that they rarely have any knowledge of the legal conditions that apply or about their rights, irrespective of whether they are voluntary or committed patients. One recurrent experience is lack of clarity about the reason for the treatment and what it is intended to do. Despite these shortcomings in their participation, some of the young people view their treatment as important and at times even lifesaving. Analysis of the ambitions of the health care system shows that the focus in the current regulations is placed on the self-determination and autonomy of the patients. There is rarely any description of the importance of a dialogue or of collaboration with the patient. Analysis of the material as a whole reveals that three senses can be attributed to participation in the care situation studied: participation as a right, participation as involvement and participation as meaning. The dissertation discusses how participation in these three senses can find expression in encounters between young people and staff. If participation is to be possible, a relation and an interhuman encounter is required which is characterised by truth, frankness and lack of pretence. This shows how important it is for young people undergoing coercive treatment to be able to meet individuals who can see and acknowledge them as subjects with an entitlement to participate. This can offer possibilities for the creation of meaning in treatment that has not always been sought but which can still be experienced as meaningful.
|
8 |
Hur några pedagoger talar kring barns integritet i förskolan : med fokus på barns rätt till sin egen kropp / How some educators talk about children's integrity in preschool : focusing on children's right to their own bodyLinderoth, Annie, Svensson, Carolin January 2018 (has links)
Vårt syfte med studien är att ta reda på hur några pedagogerna talar kring barns integritet i olika åldrar, med fokus på barns rätt till sin egen kropp i förskolans vardagliga aktiviteter. Syftet är också att lyfta fram olika dilemman som kan uppkomma kring barns integritet och ta reda på hur pedagogerna talar om hur deras förhållningssätt påverkar barns integritet. För att få svar på våra forskningsfrågor kopplat till syftet har vi använt oss av en kvalitativ forskning där valet av undersökningsmetod blev i form av gruppintervjuer tillsammans med pedagoger som arbetar i förskolan. Resultatet som vi fick fram utifrån intervjuerna analyserades sedan och kopplades och diskuterades med hjälp av litteratur samt kopplades ihop med relationskompetens som tillhör det relationella perspektivet. Respondenterna lyfte fram och diskuterade kring integritet och vad det innebär för dem, samt hur de hanterar och förhåller sig till situationer som uppstår. Något vi kom fram till under studiens gång var att integritet är ett känsligt men samtidigt viktigt ämne att lyfta och att eftersom det kan uppfattas som ett så pass känsligt ämne så finns det knappt någon vetenskaplig grund eller information kring just integritet.
|
9 |
Sollefteå: en förändrad tillitsbild? : En enkätstudie om tillit till abstrakta system och mellanmänsklig tillitStrand Nielsen, Amanda, Binua, Chantal January 2018 (has links)
Den här studien kommer handla om tillit till abstrakta system och mellanmänsklig tillit hosmedborgarna i Sollefteå kommun.Vårt syfte är att titta på skillnader i tilliten och eventuella samband som finns mellan tre bakgrundsfaktorer,kön, ålder och utbildningsnivå, samt till stödet för BB-ockupationen. Defrågeställningar vi vill ha svar på är Hur skiljer sig Sollefteåbornas tillit med avseende på socialagemenskaper på olika nivåer?, Vad är betydelsen av respondenternas bakgrundsfaktorer,d.v.s. kön, ålder och utbildning? och Hur ser sambandet ut hos mellanmänsklig tillit och stödetför BB-ockupationen, kontra tillit till abstrakta system och stödet för BB-ockupationen?.Vi kommer att använda oss av Giddens teori om tillit till abstrakta system (1996) och Putnamsansats om socialt kapital, det vill säga mellanmänsklig tillit (2001).Resultatet av denna studie visar på att det finns skillnader inom den mellanmänskliga tillitenoch tilliten till abstrakta system. Vi kan även se samband mellan tillitsvariablerna och våra trebakgrundsfaktorer. I resultatet syns det att människor som har hög mellanmänsklig tillit harstarkare samvariation med stödet för ockupationen av BB, än de människor som har hög tillittill abstrakta system. / <p>2018-06-07</p>
|
10 |
Mellanmänsklig tillit, välfärdsregimer och upplevd kollektiv diskriminering : En kvantitativ studie om tillit mellan människor och upplevd kollektiv diskriminering i olika välfärdsregimerCarlberg Larsson, Elis, Fischer, Martina January 2017 (has links)
Ett av de mest grundläggande fundamenten för att ett samhälle ska fungera friktionsfritt är att människor känner tillit. För att ett samhälle ska vara välmående behöver människor känna tillit både till samhällets institutioner och tillit till andra människor i allmänhet. Syftet med denna studie var att få en bredare förståelse av mellanmänsklig tillit och att undersöka hur den förhåller sig till olika typer av välfärdsregimer och upplevd kollektiv diskriminering, det vill säga om en upplevt att en tillhör en grupp som i samhället var utsatt för diskriminering. Studien utgår från Bo Rothsteins teori om tillit samt Gøsta Esping-Andersens teori om välfärdsregimer. Båda dessa teorier baseras på ett makroperspektiv vilket innebär att mellanmänsklig tillit studeras från ett strukturellt perspektiv. Studien har hämtat datamaterial från omgång 8 av European Social Survey (ESS) som genomfördes år 2016. ESS samlar in data från ett 30-tal olika länder och frågorna behandlar delvis tillit. För denna studies syfte användes data från länderna Frankrike, Tyskland, Storbritannien, Norge och Sverige. Materialet omfattade ett urval på 25 506, i åldrarna 15 år och uppåt. För att studera mellanmänsklig tillit användes bivariata analyser samt linjär regression som analysmetod. Tillit i olika välfärdsregimer är ett välstuderat ämne men denna studie ämnade även undersöka om upplevd kollektiv diskriminering var en faktor mellan välfärdsregim och mellanmänsklig tillit. Resultatet var att mellanmänsklig tillit skilde sig åt beroende på typ av välfärdsregim och om en människa upplevt sig varit utsatt för kollektiv diskriminering. / <p>Slutversion</p>
|
Page generated in 0.0616 seconds