Spelling suggestions: "subject:"undervisningsform"" "subject:"undervisningsformer""
1 |
Positionssystemet - med tiobasmaterial : Ett undervisningsförsök i år 2-3Zachrisson, Nina January 2009 (has links)
Examensarbete har för avsikt att jämföra matematikfärdigheter hos elever i tvågrupper, där den ena har varit delaktiga i ett undervisningsförsök om positionssystemet med tiobasmaterial. En annan del i examensarbetet var att se hur kunskaper om positionssystemet påverkar förmågan till beräkning i subtraktion. Elever har ofta inte tillräcklig förståelse för positionssystemet för att kunna göra riktiga aritmetiska beräkningar. Undervisningen om positionssystemet gynnas av att vara mer praktisk. För att uppnå syftet har två grupper av elever i år 2-3, en försöksgrupp och en referensgrupp varit delaktiga. Försöksgruppen har varit med om ett undervisningsförsök, med 13 lektioner, som handlar om positionssystemet med hjälp av tiobasmaterial. Försöks- och referensgruppen har gjort förtest och eftertest. Testen var de samma och mätte fyra olika färdigheter. Försöksgruppen gjorde även en intervju före och efter undervisningsförsöket. Studiens resultat visar att framlänges- och baklängesräkning på talraden samvarierar med resultatet för beräkning av subtraktion. Inga slutsatser har dragits om undervisningen om positionssystemet har bidragit till elevernas förmåga till räkning med subtraktion. Det syns en korrelation mellan elevernas förmåga att hoppa framlänges och baklänges på talraden och deras aritmetiska färdigheter i subtraktion. Där med blir slutsatsen att det finns fördelar med att vara säker på talraden för att lösa aritmetiska uppgifter i subtraktion. Kunskaper om talraden är en bra grund för att förstå positionssystemet.
|
2 |
Matematik i förskoleklass : Ett undervisningsförsök med talradsmetodenJohansson, Sofie, Hagman, Evelina January 2011 (has links)
Detta examensarbete har för avsikt att jämföra matematikfärdigheter hos elever i två förskoleklasser, där den ena varit föremål för undervisningsförsök i talradsmetoden, och att samla in ett material för att kritiskt diskutera värdet av talradsövningar i förskoleklass. Talradsmetoden lägger fokus på ramsräkning och sifferkunskap vilka är delar som ofta ges litet utrymme i matematikundervisningen. För att uppnå syftet har elever från två förskoleklasser, en experimentklass och en kontrollklass, samt deras lärare intervjuats vid två respektive ett tillfälle med 10 skolveckors mellanrum. Under dessa veckor har ett undervisningsförsök i talradsmetoden upplagt på sex lektioner ägt rum i experimentklassen. Studiens resultat visar på att experimentklasseleverna gjort stora framsteg inom de områden undervisningen berört jämfört med kontrollklassen. Inga slutsatser har dragits kring om undervisningsförsöket bidragit till att stärka elevernas aritmetiska färdigheter även om likaså dessa ökat till viss del. Däremot syns en tydlig korrelation mellan elevernas talrads- och aritmetikfärdigheter och slutsatsen blir därmed att det finns vinster att hämta i att använda talradsövningar i förskoleklass.
|
3 |
Talradsmetoden – ett sätt att förbättra prestationerna och matematikresultaten i den svenska skolan?Lundström Johansson, Sofie January 2013 (has links)
Syftet med denna uppsats har varit att undersöka om talradsmetoden kan öka elevers prestationer och resultat i ämnet matematik. Undersökningen har gjorts i två elevgrupper som båda går i årskurs 2, en av dem har fått agera försöksklass medan en har varit kontrollklass. Undersökningen påbörjades med att båda klasserna gjorde två fördiagnoser. Efter dessa diagnoser hade försöksklassen sju undervisningstillfällen om talradsmetoden med mig som lärare medan kontrollklassen haft sin ordinarie lärare i sin vanliga matematikundervisning. Det som avslutade undersökningen var att eleverna i båda klasserna gjorde en efterdiagnos. Försöksklassens elever ökade i antal rätt från för- till efterdiagnosen vilket visar att enligt resultaten som framkommit finns det möjligheter att både öka elevernas prestationer samt matematikresultat med denna metod.
|
4 |
Praktisk matematik : Ett undervisningsförsök med praktisk matematik i klassummet på gymnasienivåFolkegård, Tobias January 2014 (has links)
Syftet med undersökningen var att jämföra praktisk matematik med matematikundervisning som byggde på räknande i lärobok. Jämförelsen handlade om vilken typ av kunskap och vilka lärandeprocesser de skilda sammanhangen gav upphov till. För att få en bild av vad räknande i boken gav, vilken matematik som användes i karaktärsämnen på verkstadsutbildningen och vad verklighetsbaserad praktisk matematik i klassrummet gav gjordes en studie av tre matematikböcker, en undersökning i verkstaden, ett undervisningsförsök med praktisk matematik och ett referensförsök med elever som givits incitament att arbeta effektivt. Metoden byggde på att samla in övningsuppgifter och göra klassrumsobservationer. Dessa analyserades därefter från de teoretiska utgångspunkterna att matematik i skolan har flera nyttighetsaspekter och att elevers kontextualisering, det vill säga hur de kan bygga upp sin kunskap, kunde studeras med ett ramverk utvecklat för just detta. Resultatet blev att trots att matematik förekommer i verkstaden och är viktigt kan eleverna ha svårt att ta till sig den för de använder den alltför sällan. När de arbetade med de praktiska uppgifterna löste de svårare problem och räknade flitigare än då de arbetade i boken. Det var omväxlande och gav läraren möjlighet till bedömning av eleverna.
|
5 |
"Jag tycker man ska tjata om en sak. Jag lär mig bäst om jag hör saker." Ett undervisningsförsök med jämförelse av olika arbetsmetoderGudmé, Caroline, Nilsson, Sannie January 2008 (has links)
Uppsatsen handlar om ett undervisningsförsök där en klass i årskurs sex har blivit indelad i två grupper. Vi bedriver under tre lektioner, i varje grupp, två olika typer av undervisning, där grupp 1 får undervisning genom att lyssna, läsa, skriva och rita och grupp 2 får undervisning genom att sjunga, göra rörelser, dramatisera och arbeta med lera. Undervisningen följs sedan upp med två kunskapstest med två veckors mellanrum för att mäta barnens kunskaper i båda grupperna. Vårt syfte med uppsatsen är att diskutera olika arbetsmetoder i skolan. Frågeställningarna vi kommer att svara på är vilka erfarenheter som gynnar barnens skapande och fantasi, om barnens lärande påverkas av sång, hur barnens lärande påverkas av att få arbeta med kropp och händer och hur barnens minne påverkas av lekfullt lärande. Den första frågan svarar vi på genom att låta barnen skriva en serie respektive en saga. Vi har utgått bland annat från Bjökvold (1991) och Vygotskij (1995) då de båda tar upp lekens betydelse för barns lärande. Vi går också in på Gustavsson (2007) som tar upp liknande företeelser som Björkvold då de båda nämner att vi kan vänja oss vid ett arbetssätt som egentligen inte är det optimala för vårt lärande. Genom vårt undervisningsförsök har vi kommit fram till att motivering och varierad upprepning är nyckeln till ett framgångsrikt lärande. / The essay is about an education experiment where a class in class sex has become divided in to two groups. During three lessons, in each group, we have had two different types of education, where group 1 learns through listening, reading, writing and drawing and group 2 learns through singing, movements, drama and working with clay. The education is followed by two tests with two weeks' intervals in order to measure the children's knowledge in both groups. Our aim with the essay is to discuss various work methods in the school. The issues we will reply on are which experiences that favour the children's creative and imagination, if children's learning influences of songs, how the children's learning influences of work with body and hands and how the children’s memory influences off joyful learning. The first question we replies on through letting the children write a series respective fairytale. We’re supporting on Bjökvold's (1991) and Vygotskij's (1995) thoughts then they both take up the children’s plays importance for there learning. Also Gustavsson (2007) takes up similar phenomena like Björkvold then they both mentions that we can get use to an approach that actually is not the optimum for our learning. Through ours education experiment we have come up to that justification and varied repeating is the key to a successfully learning.
|
6 |
Svenska och utomhuspedagogik i lågstadiet : -Vi går ut för att lära inBergqvist, Liselott January 2007 (has links)
<p>Abstract</p><p>The comprehensive purpose of this essay is to get deeper insight, and more knowledge of how it is possible as an educationalist to integrate Swedish with outdoor education at a junior level. Children learn to read in different ways. In order to improve their reading and writing it is important to be open for alternative ways. In my survey I have chosen to interview three active educationalists. The method I selected was quality interviews. I have done interviews and a teaching experiment because I want to see how you can expound reading and writing Swedish and how it can be developed through outdoor education. The result of my survey shows that the interviewed teacher often uses outdoor education, and that often leads to subject integrated education, which has many positive effects for the pupils and their learning. The result of my own teaching experiment where the pupils built letters from materials in the nature also shows that you can move some parts of learning reading and writing outdoors.</p><p>Keywords: Swedish subject, outdoor education, teaching experiment</p>
|
7 |
Barns upptäckter av matematik : ett undervisningsförsök med utgångspunkt från en barnbokÖhrn, Helena January 2009 (has links)
<p>Användandet av barnböcker för att upptäcka matematik är ett tillvägagångssätt som inte är helt vanligt. Efter en kurs i matematik under utbildningen väcktes min nyfikenhet inför detta.</p><p>Syftet med studien är att se vad en barnbok ger för pedagogiska möjligheter att upptäcka matematik. Metoden grundar sig på ett undervisningsförsök där jag tillsammans med en grupp barn och utifrån en bok inspirerats att arbeta med matematik. Resultaten visar att en barnbok lämpar sig mycket väl som tillvägagångssätt för att upptäcka och utforska matematikens aspekter. Min slutsats är att genom att vara en medveten pedagog och se så väl till barnens förförståelse som till sina egna förgivettaganden, kan man med inspiration av barns tankar och idéer från en boks text och bilder hitta vägar till matematikens värld.</p>
|
8 |
Pannkaksmatte! : Ett undervisningsförsök med en barnbok som grundKvick, Sofie January 2010 (has links)
<p>Syftet med detta examensarbete var att utifrån en Learning-study modell med fem stycken faser, göra ett undervisningsförsök i matematik med barnboken "Pannkakstårtan" av Sven Nordqvist som grund. Ett pedagogiskt material utvecklades och användes i ett undervisningsförsök i årskurs två med 12 elever. Undervisningsförsöket visade att elevernas kunskapsutveckling ökade stort vid de individuella observationerna, medan de vid gruppobservationerna inte alls utvecklades i lika hög grad. Det som de individuella och gruppobservationerna visade sig ha gemensamt var att en ökning av antal reflektioner skedde i begreppsområdet "geometri", och att en minskning skedde i begreppsområdet "taluppfattning". Resultaten av barnintervjuerna visade att majoriteten av barnen tittade och läste barnlitteratur annorlunda efter undervisningsförsöket, men att de hade svårt att relatera och förstå att det var matematik vi hade arbetat med. Slutsatsen är att detta sätt att kombinera matematik med barnlitteratur har stor utvecklingspotential, kanske främst inom området geometri i grundskolans tidigare år.<strong></strong></p>
|
9 |
Pannkaksmatte! : Ett undervisningsförsök med en barnbok som grundKvick, Sofie January 2010 (has links)
Syftet med detta examensarbete var att utifrån en Learning-study modell med fem stycken faser, göra ett undervisningsförsök i matematik med barnboken "Pannkakstårtan" av Sven Nordqvist som grund. Ett pedagogiskt material utvecklades och användes i ett undervisningsförsök i årskurs två med 12 elever. Undervisningsförsöket visade att elevernas kunskapsutveckling ökade stort vid de individuella observationerna, medan de vid gruppobservationerna inte alls utvecklades i lika hög grad. Det som de individuella och gruppobservationerna visade sig ha gemensamt var att en ökning av antal reflektioner skedde i begreppsområdet "geometri", och att en minskning skedde i begreppsområdet "taluppfattning". Resultaten av barnintervjuerna visade att majoriteten av barnen tittade och läste barnlitteratur annorlunda efter undervisningsförsöket, men att de hade svårt att relatera och förstå att det var matematik vi hade arbetat med. Slutsatsen är att detta sätt att kombinera matematik med barnlitteratur har stor utvecklingspotential, kanske främst inom området geometri i grundskolans tidigare år.
|
10 |
Barns upptäckter av matematik : ett undervisningsförsök med utgångspunkt från en barnbokÖhrn, Helena January 2009 (has links)
Användandet av barnböcker för att upptäcka matematik är ett tillvägagångssätt som inte är helt vanligt. Efter en kurs i matematik under utbildningen väcktes min nyfikenhet inför detta. Syftet med studien är att se vad en barnbok ger för pedagogiska möjligheter att upptäcka matematik. Metoden grundar sig på ett undervisningsförsök där jag tillsammans med en grupp barn och utifrån en bok inspirerats att arbeta med matematik. Resultaten visar att en barnbok lämpar sig mycket väl som tillvägagångssätt för att upptäcka och utforska matematikens aspekter. Min slutsats är att genom att vara en medveten pedagog och se så väl till barnens förförståelse som till sina egna förgivettaganden, kan man med inspiration av barns tankar och idéer från en boks text och bilder hitta vägar till matematikens värld.
|
Page generated in 0.1115 seconds