Spelling suggestions: "subject:"ätstörning"" "subject:"ätstörnings""
91 |
Media, men and eating disorders. a qualitative study of the media factors influence in the sicken of a eating disorderDofsand, Felicia January 2015 (has links)
Ätstörningar är en sjukdomsgrupp som blir allt vanligare i samhället. En av orsakerna till att sjukdomen ökar är det orealistiska idealet som presenters i media. Mediatrycket blir även mer påtagligt och lättåtkomligt. Idealet medför en ökad missnöjdhet med den egna kroppen och med utseendet som bidrar till ett driv för förändring. Syftet med denna studie är att undersöka om män påverkats av media i samma utsträckning som kvinnor i insjuknandet av en ätstörning. Samt om könet spelar en central roll för vem som drabbas. Av de som drabbas av en ätstörning och söker vård utgörs enbart 10% av män. Kan idealet ha en påverkan till att färre män drabbas? Eller medför de olika föreställningarna kring könen och sjukdomen att män inte inser att se är sjuka, vågar de inte söka hjälp eftersom det anses vara en kvinnosjukdom? Resultatet tyder på att sjukdomen är komplex till sin natur, där inte enbart en mediafaktorn bidrar till att en person drabbas. / Eating disorders are a disease group that is becoming more common in society. One of the reasons that the disease is increasing is the unrealistic ideal that is presented in media. The media-pressure is substantial and accessible. The beauty ideal involve a dissatisfaction of a persons own body and his or hers appearance that will contribute to the drive of change. The purpose of this study is to investigate if men, as well as women, are influenced by the media-factor in the sicken of an eating disorder. Also if the sex matters and plays a certain role for those who suffer. Only 10 percent of those who are suffering from an eating disorder and that seeks help are men. Can the ideal have an direct affect that less men suffer from this disease? Or can the different expectations of the sexes and of the disease implicate that men don´t realize that they are sick, or that they feel shameful to seek help because eating disorders are known to be a women’s disease? The results implicate that eating disorders is a complex disease and that the media-factor alone does not contribute to sicken or the cause of sickness.
|
92 |
Män har också ätstörningar : En kvalitativ studie om vårdpersonalens upplevelser av varför män i mindre utsträckning söker vård för ätstörningar. / Men Also Have Eating Disorders : A Qualitative Study on Healthcare Professionals Perceptions of Why Men Seek Treatment for Eating Disorders Less Frequently.Johansson, Tilde, Eek, Wilma January 2024 (has links)
The aim of this study was to examine healthcare professionals perspective on why men are less likely to seek healthcare for eating disorders. The study seeks to understand and highlight the potential challenges men face when seeking healthcare for these conditions. To address this issue, the following three questions were posed: What social factors contribute to the low proportion of men seeking healthcare for eating disorders? How are men affected by gender-specific norms and expectations when they seek healthcare for eating disorders? What difficulties do healthcare professionals experience in treating men with eating disorders? The study included healthcare professionals working in eating disorder teams across various regions of the country. The empirical data comprised ten interviews, which were analyzed using thematic analysis. The theoretical frameworks used in the analysis were social constructivism, gender theory, hegemonic masculinity theory and stigma. The results of this study indicate significant challenges in encouraging men to seek healthcare for eating disorders. Based on these findings, we claim that increasing awareness and communication, as well as challenging existing stereotypes and norms, can enhance the effectiveness and supportiveness of healthcare for men with eating disorders. A lack of experiences among healthcare professionals also emerged as a significant barrier to effectively treating men with eating disorders.
|
93 |
"Han var min makthavare" : En kvalitativ studie om kvinnors upplevelser av psykiskt våld i nära relation / "He was my ruler" : A qualitative study of women´s experiences of psychological violence in a close relationshipLarsson, Ida January 2022 (has links)
The purpose of the study has been to, through a qualitative interview create an understanding of abused women and their experience of psychological violence, how it has affected their emotional experiences and mental health and how relationships with people outside the relationship have been affected. Four female participants were interviewed where they shared their experiences and opinions of living with psychological violence in a close relationship based on the following questions: How do women feel that their emotions and health are affected by being exposed to psychological violence? How have abused women's relationships with people outside the relationship been affected? The study is based on previous research that deals with abused women's emotions, mental health, and social relationships as well as sociological theories. The theories used are Thomas Scheff's social bond and shame theory, Susan Scott's theory of role-playing and guilt, Erving Goffman's theory of prominence and facade, and Catherine Haslam, Alexander Haslam and Jolanda Jetten's theory of social ties and mental illness. The results show that the informants experienced strong feelings of guilt and shame, as their everyday lives were marked by violations, guilt, and manipulation. Women's social relationships with those around them were affected due to controlling behaviors or feelings of shame. All informants became ill in mental illness, where eating disorders were most common. / Syftet med studien har varit att genom en kvalitativ intervjuundersökning skapa förståelse hur våldsutsatta kvinnor upplever att psykiskt våld i en parrelation påverkat deras emotionella upplevelser och psykiska hälsa samt hur relationer till personer utanför parrelationen påverkas. Fyra kvinnliga deltagare har intervjuats där dem delat med sig av sina upplevelser och erfarenheter av att leva med psykiskt våld i nära relation utifrån följande frågeställningar: Hur upplever kvinnor att deras emotioner och hälsa påverkats av att utsättas för psykiskt våld? Hur har våldsutsatta kvinnors relationer till personer utanför parrelationen påverkats? Studien baseras på tidigare forskning som behandlar våldsutsatta kvinnors emotioner, psykiska hälsa och sociala relationer samt sociologiska teorier. Teorierna som används är Thomas Scheff sociala band och skam teori, Susan Shotts teori om rolltagande och skuld, Erving Goffmans teori om framträdande och fasad, samt Catherine Haslam, Alexander Haslam och Jolanda Jettens teori om sociala band och psykisk ohälsa. Resultatet visar att informanterna upplevde starka känslor av skuld och skam, då deras vardag präglades av kränkningar, skuldbeläggning och manipulation. Kvinnornas sociala relationer till sin omgivning påverkades på grund av kontrollerande beteenden eller känslor av skam. Samtliga informanter blev sjuka i psykisk ohälsa, där ätstörning var mest förekommande.
|
94 |
"En dag har en familj ett barn som inte kan äta normalt" : En kvalitativ studie om föräldrars emotionella upplevelser som anhöriga till ett barn med ätstörning / "One day a family has a child that cannot eat normally" : A qualitative study of parents' emotional experiences as caregivers of a child with an eating disorderAl Dhalemy, Kadeeja January 2024 (has links)
Studiens syfte är att undersöka och analysera föräldrars emotionella upplevelser som anhöriga till ett barn med ätstörning. Uppsatsens frågeställning centrerar sig kring ett utforskande av föräldrarnas emotionella upplevelser. Genom ett teoretiskt ramverk utifrån systemteori samt emotionssociologi undersöks och analyseras föräldrarnas emotionella upplevelser under barnets sjukdomstid. Detta genomförs genom en tematisk analys, där det empiriska materialet inhämtats av självbiografiska böcker skrivna av föräldrar till barn med ätstörning. Föräldrarnas emotionella upplevelser har genom studiens resultat och analys visat på ett brett spektrum där de känslomässiga aspekterna är mångfacetterade och nyanserade till sin karaktär. Genom studien blir det tydligt hur ätstörningen som initialt drabbat det enskilda barnet, utgör känslomässiga påfrestningar även för föräldrarna och eventuella syskon i familjen. I navigeringen av sjukdomens omfattande och mångdimensionella labyrint upplever föräldrarna ett flertal känslomässiga utmaningar vilka relaterar till barnets sjukdomstillstånd. Studien lyfter ett anhörigperspektiv där föräldrarnas självbiografier ger tillgång till olika tankar, känslor och upplevelser som existerar, skiftar och förändras i deras värld under barnets sjukdomstid. Sammantaget visar uppsatsens resultat en komplexitet av de känslomässiga påfrestningar och emotionella upplevelser som föräldrar till ett barn med ätstörning genomgår. En komplexitet som är av betydande vikt för det sociala arbetet att förstå och inkludera i det professionella arbetet. / The purpose of the following study is to examine and analyze the emotional experiences of parents as relatives of a child with an eating disorder. The research question of the paper focuses on exploring the emotional experiences of parents. Through a theoretical framework based on systems theory and emotion sociology, the emotional experiences of parents during the child's illness are examined and analyzed. This is done through a thematic analysis, where the empirical material is gathered from autobiographical books written by parents of children with eating disorders. The parents' emotional experiences, as revealed by the study's results and analysis, demonstrate a wide spectrum where the emotional aspects are multifaceted and nuanced in nature. The study highlights a relative perspective where the parents' autobiographies provide access to various thoughts, feelings, and experiences that exist, shift, and change in their world during the child's illness. Overall, the results of the paper illustrate the complexity of the emotional strains and experiences that parents of a child with an eating disorder undergo. This complexity is of significant importance for social work to understand and incorporate into practice.
|
95 |
SKAMlig ohälsa : En studie i hur psykisk ohälsa representeras i webbserien SKAMKarlsson, Clara, Shapiro, Alma January 2017 (has links)
This essay examines how the Norwegian web series SKAM presents mental illness; how discourse structures concerning mental illnesses are consolidated and challenged. Our analysis examines seasons one, two and three. The essay is based on Stuart Hall's representation theory, Michel Foucault's theories about madness, and Norman Fairclough's discourse theory. The starting point of the methodology used in this study is a critical discourse analysis based on Norman Fairclough's three-dimensional model. The analysis primarily examines three levels: textual level, dialogues of the characters, and visual expression apparent in the scenography of the series. We analyze how the format is used, how the story is distributed through web and social media, and how this relates to a larger social context in addition to how the narrative of mental illness is inevitably part of cultural, institutional, and social order. Our findings reveal that SKAM reinforces cultural beliefs about mental ill health by representing mental illnesses as taboo and stigmatized as well as as being a problem that is (primarily) at the individual level. Mental illness in the series is presented as a threat to community norms where mental ill health is presented at an individual level and not as a product of society's constructed desires or structural problems. The series presents very limited help for the mentally ill. The absence of acceptance of and cure for the mentally ill causes them to wind up outside society and they have greater difficulty contributing in manners similar to those of healthy, working people. / Denna uppsats undersöker hur webbserien SKAM representerar psykisk ohälsa; på vilket sätt diskursiva konstruktioner kring psykiska sjukdomar befästs och utmanas. För att analysera detta undersöks säsong ett, två och tre. Uppsatsen bygger på Stuart Halls representationsteori, Michel Foucaults teorier kring vansinnet och Norman Faircloughs diskursteori. Den metodologi som används för studien är en kritisk diskursanalys där Norman Faircloughs tredimensionella modell är utgångspunkt. Analysen sker främst på tre olika nivåer: textuell nivå; karaktärernas dialoger och seriens visuella uttryck. Hur formatet används; hur berättelsen distribueras genom webb och sociala medier. Samt hur detta sker i en större social kontext; hur berättelsen om psykisk ohälsa ofrånkomligen också är en del av en kulturell, institutionell och samhällelig ordning. Vårt resultat visar att SKAM befäster kulturella föreställningar kring psykisk ohälsa genom att representera psykiska sjukdomar som tabubelagda och stigmatiserade samt som ett problem som (främst) ligger på individnivå. De psykiskt sjuka i serien framställs som hot mot samhällets normer där den psykiska ohälsan läggs på individnivå och inte som en produkt av samhällets konstruerade begär eller strukturella problem. Mycket begränsad hjälp till psykiskt sjuka presenteras i serien. Utlämnandet av acceptans och botemedel för de psykiskt sjuka medför att de hamnar utanför samhället och får svårare att bidra på samma sätt som en frisk, arbetande person kan.
|
Page generated in 0.0639 seconds