Spelling suggestions: "subject:"effektiv"" "subject:"affektiv""
1 |
Systemisk psykoterapi och affektiv neurobiologi : en studie av psykoterapeuters upplevelse av sitt arbete på en dagverksamhet kopplat till aktuell evidensbaserad forskningRizzo, Michelangelo January 2015 (has links)
Studien har sin bakgrund i systemisk psykoterapeutisk teori och aktuell affektiv neurobiologi enligt Jaak Panksepps evidensbaserade forskning. Syftet är att undersöka psykoterapeuters beskrivning och erfarenhet av att arbeta systemiskt psykoterapeutiskt och analysera huruvida arbetet ligger i linje med systemisk teori och affektiv neurobiologisk forskning. Studien genomförs vid dagverksamheter av typen behandlingsskolor för barn och ungdomar med stora skolbekymmer och intervjuer har genomförts med fyra psykoterapeuter vid tre olika dagverksamheter. Intervjumaterialet har analyserats med hjälp av kvalitativ innehållsanalys. Teman som framkom i intervjuerna var Terapeutens roll och plats, Terapeutens förhållningssätt samt Terapeutens metoder. Vidare analyser bekräftar att psykoterapeuterna arbetar utifrån systemisk teori, men att arbetssättet vad gäller arbete med känslor och affekter är att betrakta som mer djuplodande. Därmed pekar studiens resultat mot att arbetssättet även inkluderar evidensbaserade metoder utifrån modern affektiv neurobiologisk forskning.
|
2 |
Den engagerade personligheten : Om arbetsengagemang och personliga egenskaperFriedl, Jenny, Nilsson, Ida January 2011 (has links)
Bakgrund - Denna studie undersökte ett organisationspsykologiskt fenomen från ett arbetsvetenskapligtperspektiv som bygger på förståelsen att de anställda är en värdefull tillgång och en viktig resurs för allaorganisationer. Utifrån denna filosofi undersöktes anställdas upplevda arbetsengagemang i relation till deraspersonlighetsdrag i ett företag som är verksam inom handel. Detta företag strävar efter professionell kundserviceoch de anställda ses som en tillgång att uppnå detta mål. Så vitt vi känner till har en liknande studie integenomförts utifrån ett arbetsvetenskapligt perspektiv tills nu. Vi menar dessutom att det är intressant att studeraarbetsengagemang i relation till personlighetsdrag som kan ge en fördel i att utveckla HR-strategier som äranpassade till de anställdas individuella behov och förutsättningar.Syfte - Denna undersökning syftar till att öka förståelsen för och kunskap om hur personliga resurser (genompersonliga egenskaper) kan medföra en skillnad för individens arbetsengagemang och hur detta i sin tur kanmedföra en skillnad i individens livssituation.Metod/Design - Studiens forskningsansats är en explorativ och kvantitativ undersökningsdesign somgenomfördes på 102 anställda inom ett handelsföretag. Anställdas arbetsengagemang och deraspersonlighetsdrag dvs. en optimistisk livssyn och affektiv personlighet mättes med Utrechts Work EngagementScale (UWES), Life Orientation Test (LOT) och Positive and Negative Affect Scale (PANAS). Enkäten frågadedessutom efter de anställdas demografiska faktorer, såsom kön, ålder och civilstånd samt deras arbetssituationoch tidsmässiga mönster i privatlivet.Resultat - Korrelation mellan affektivt temperament och arbetsengagemang .50, p < .01, korrelation mellanoptimistisk livssyn och arbetsengagemang .38, p < .01. Skillnader fanns mellan anställda med ett högt och lågtarbetsengagemang i hänseende till civilstånd U = 670.0, p < .05, ansvarstillägg U = 674.0, p < .05, upplevd orkoch energi utanför arbetet x2 (2) = 7.9, p < .05, och tid ägnat åt familj U = 680.5, p < .05.Diskussion - Resultaten av denna studie ger stöd åt att personlighetsdrag är signifikant kopplat till anställdasarbetsengagemang. Studien fann också att anställda med ett högt arbetsengagemang visade ett annorlundamönster i sin arbets- och privatlivssituation jämfört med dem med lågt arbetsengagemang. Baserat på dettaföreslås en modell av personlighetstyper som beskriver fyra olika typer av engagemang och dess möjligainteraktion med arbetsmiljön och sin privata miljö. Resultaten från denna studie kan vara av värdefullinformation och nytta för människor som arbetar inom HR-området eftersom de personlighetstyper ger en ökadförståelse för hur individer engagerar sig i sitt arbete baserat på deras tanke- och känslomässiga mönster. Förframtida undersökningar skulle man kunna utveckla individanpassade HR-strategier som stöttar och germöjligheter för dessa olika personlighetstyper enligt deras behov och förutsättningar.
|
3 |
Organisatorisk cynism och commitment : Betydelsen av skillnaden mellan affektiv och continuance commitment vid förekomsten av organisatorisk cynismTroselius, Eva Maria January 2009 (has links)
<p>En anställds erfarenheter av arbetet påverkar commitment; bra erfarenheter höjer commitment och dåliga erfarenheter sänker den. Det finns olika former av commitment, affektiv och continuance. Affektiv commitment avser en känslomässig bindning till företaget, medan continuance commitment avser kostnaden som uppkommer vid byte av arbetsplats. Människor som känner starkt för sitt arbete uppvisar också mindre organisatorisk cynism. Organisatorisk cynism är en negativ attityd mot det anställande företaget. Syftet med arbetet är att belysa förhållandet mellan organisatorisk cynism och affektiv respektive continuance commitment och besvara huruvida anställningstid påverkar dessa. Enkätresultat visade signifikant negativ korrelation mellan organisatorisk cynism och affektiv commitment, men ingen korrelation med continuance commitment eller anställningstid. Enligt denna undersökning är det viktigt att skilja mellan affektiv commitment, som har ett samband med organisatorisk cynism, och continuance commitment, som inte har det.</p>
|
4 |
Organisatorisk cynism och commitment : Betydelsen av skillnaden mellan affektiv och continuance commitment vid förekomsten av organisatorisk cynismTroselius, Eva Maria January 2009 (has links)
En anställds erfarenheter av arbetet påverkar commitment; bra erfarenheter höjer commitment och dåliga erfarenheter sänker den. Det finns olika former av commitment, affektiv och continuance. Affektiv commitment avser en känslomässig bindning till företaget, medan continuance commitment avser kostnaden som uppkommer vid byte av arbetsplats. Människor som känner starkt för sitt arbete uppvisar också mindre organisatorisk cynism. Organisatorisk cynism är en negativ attityd mot det anställande företaget. Syftet med arbetet är att belysa förhållandet mellan organisatorisk cynism och affektiv respektive continuance commitment och besvara huruvida anställningstid påverkar dessa. Enkätresultat visade signifikant negativ korrelation mellan organisatorisk cynism och affektiv commitment, men ingen korrelation med continuance commitment eller anställningstid. Enligt denna undersökning är det viktigt att skilja mellan affektiv commitment, som har ett samband med organisatorisk cynism, och continuance commitment, som inte har det.
|
5 |
Den affektiva personlighetens relation till stress / The affective personality and its relation to stressDahl, Sofie, Drakenberg, Emma January 2013 (has links)
Studien undersöker huruvida människor minns tidigare stressrelaterade händelser utifrån vilken affektiv personlighetsgrupp de tillhör. Även den möjliga inverkan av kön och ålder studeras. Studien bygger på en dagbokstudie (MacDonald, et.al, 2009) innehållande 72 deltagare som under 28 dagar fyllt i en enkät innehållande frågor om upplevelsen av stress och därefter skattat minnet av den upplevda stressen under perioden. Hypotesen är att det kommer finnas skillnader mellan de affektiva grupperna, det kommer inte finnas några skillnader mellan könen, och ålder kommer inte att påverka. Resultatet visar på att det inte finns några signifikanta skillnader mellan de affektiva grupperna, könen, eller ålder. Dock utmärker sig ihågkommandet av sömnkvalitet och ihågkommandet av smärta som prediktorer när det kommer till ihågkommandet av stress. / This study examines if people remember earlier experienced stress different depending on which affective group they belong to. It also looks into if gender and age has any influence. The study is built on an earlier diary study (MacDonald, et.al, 2009), which contained 72 participants whom each filled a questionnaire every day for 28 days. The questionnaire included questions about the experienced stress under the 28day period. We expect to find differences between the affective groups, we won´t find any differences regarding gender, or age. The result shows that there are no differences between the groups, between genders or when it comes to age. How the participants remembered earlier sleep qualities and pain were the predictors of the remembrance on stress.
|
6 |
Färgens påverkan på mänsklig emotion vid gränssnittsdesignHaglund, Sonja January 2004 (has links)
<p>Dagens teknologiska samhälle ställer höga krav på människan, bland annat gällande att processa information. Vid utformning av system tas det numera vanligtvis hänsyn till människa-datorinteraktionen (MDI) för att erhålla en så hög användbarhet som möjligt. Affektiv Informatik, som är ett utvecklat sätt att förhålla sig till MDI, talar för att utveckla system som både kan uppfatta och förmedla emotioner till användaren. Fokus i rapporten är hur ett system kan förmedla emotioner, via dess färgsättning, och därmed påverka användarens emotionella tillstånd. En kvantitativ undersökning har utförts för att ta reda på hur färger kan användas i ett system för att förmedla känslouttryck till användare. Vidare har en jämförelse gjorts mellan undersökningens resultat och tidigare teorier om hur färg påverkar människans emotioner för att ta reda på huruvida de är lämpliga att tillämpa vid gränssnittsdesign. Resultatet pekade på en samständighet med de tidigare teorierna, men med endast en statistisk signifikant skillnad mellan blått och gult gällande behagligheten.</p>
|
7 |
Predicerar företagens CSR-arbete de anställdas organisatoriska engagemang? : En kvantitativ undersökning om anställda på företag i privat sektorNorling, Johanna, Hartwig, Andrea January 2020 (has links)
Syftet med denna studie var att undersöka om Corporate Social Responsibility (CSR) kunde predicera de anställdas organisatoriska engagemang (OC). De tre olika dimensionerna inom CSR; miljö, socialt och ekonomiskt ansvarstagande togs i beaktning för att undersöka vilka av dem som kunde predicera respektive dimension av OC; affektivt engagemang, varaktighet i organisationen och normativt engagemang. Frågeställningarna formulerades således; ”Går det att finna ett samband mellan de tre dimensionerna i organisationernas CSR-arbete och de tre dimensionerna i de anställdas organisatoriska engagemang (OC)?”Vilka av de tre dimensionerna av CSR kan predicera de tre dimensionerna av OC hos de anställda?”. Studien genomfördes efter en kvantitativ design bestående av en webbaserad enkät som besvarades av 98 personer anställda inom privat sektor i Mellansverige. Data analyserades med tre multipla regressionsanalyser. Resultatet visade på att det förelåg ett signifikant samband mellan den sociala aspekten av CSR mot samtliga aspekter inom OC. Resultatet visade även att det inte förelåg något signifikant samband mellan varken den ekonomiska eller miljömässiga aspekten av CSR mot aspekterna inom OC. Slutsatsen av denna undersökning blev att det är av stor vikt att aktivt arbeta med CSR-frågor för att ha ett organisatoriskt engagemang hos de anställda.
|
8 |
En digital interaktionsordning – identifikation som medierande faktor till politisk polariseringMoberg, Rosanna, Youcefi, Lies January 2022 (has links)
Politisk polarisering kvarstår som en av de stora påverkanskrafterna till det demokratiska samhället, samtidigt som sociala mediers roll i folkets politiska aktivitet fortsätter att vara framträdande. Mycket forskning har genomförts på politisk polarisering, men en brist på identitetsperspektiv utgör ett övergripande problem för många studier. Genom att använda oss av begreppet affektiv polarisering kan vi med hjälp av en kvalitativ innehållsanalys analysera vilka socialpsykologiska mekanismer politisk polarisering på sociala medier kan ta sig uttryck i. Med utgångspunkt i Richard Jenkins teoretisering om social identifikation bidrar Goffmans inramningsbegrepp och Allports kontaktteori den teoretiska analysen med en förståelse av att 1) ideologi och identitet är tätt sammankopplat i dagens samhälle genom att de utgår ifrån samma sociala process. Fortsättningsvis tydliggör vi att 2) den ideologiska identifikationen på sociala medier kan uttrycka sig genom godartad, konstruktiv kommunikation präglad av perspektivtagande och perspektivgivande – men också genom mer eller mindre skadliga uttryck för likhet och olikhet. Dessa skadliga uttryck är oftast ackompanjerade av positivt respektive negativt laddade inramningar av individer och grupper. Analysen visar också på att 3) betingelserna som alltjämt definierar sociala medier som en platt kommunikationsplattform försvårar många nödvändiga förutsättningar för att integrera politiska grupper och reducera politisk polarisering.
|
9 |
Användandet av vardagsanknytningar i kemiklassrum på gymnasiet : Vad lärare kan se för fördelar och nackdelar med vardagsanknytningar och hur det användsRylander, Virva January 2022 (has links)
No description available.
|
10 |
Psykometriska egenskaper hos Affektiv självskattningsskala, AS-18, för patienter med bipolär sjukdom, typ I och typ IIStrömander, Inger January 2013 (has links)
I syfte att undersöka psykometriska egenskaper hos Affektiv självskattningsskala (AS-18) fyllde 88 patienter med diagnos bipolär typ I (N=46) eller typ II (N=42) i självskattningsskalorna AS-18 och MADRS-S vid två tillfällen med en dags mellanrum. Principalkomponentsanalys för AS-18 genomfördes med extrahering av två komponenter. Items laddade i de delskalor de tillhörde. Intern konsistens mättes med Cronbachs alfa och överensstämmelse med Cohens kappa. Test-retest-reliabiliteten beräknades. Grupperna bipolär typ I och typ II skiljde sig inte åt, vid rutinuppföljningsbesök, vad gäller skattning av mani eller depression. Studien gällande AS-18 visade att faktorstrukturen från tidigare studier kunde bekräftas, att test-retest-reliabiliteten var hög och att AS-18 är användbar även för patienter med bipolär typ II-diagnos. Skalan hade sammanfattningsvis goda psykometriska egenskaper. / <p>Psykoterapeutexamensarbete (PTU)</p>
|
Page generated in 0.0259 seconds