Spelling suggestions: "subject:"arbetsrelaterade besvär"" "subject:"arbetsrelaterad besvär""
1 |
Proaktiva och tidiga rehabiliteringsinsatser – En bortglömd möjlighet : En utvärderingsforskning av en rehabiliteringstjänst inom företagshälsovård / Proactive and early on rehabilitation initiatives – A forgotten possibility : An evaluation study of an occupational health care rehabilitation initiativeNorling, Jack, Unebrink, Jessica January 2013 (has links)
Syftet med vår studie var att problematisera Susano AB:s tjänst Rehablinjen med hjälp av KASAM-teorins livsfrågeformulär som verktyg för att nå insikt om tjänsten hade potential för att i framtiden användas vid upprepad korttidsfrånvaro samt vid konflikter på arbetsplatsen. Syftet med tjänsten Rehablinjen ämnar identifiera bakomliggande faktorer till den upprepade korttidsfrånvaron eller konflikterna och på så sätt förebygga risk för långtidssjukskrivningar, vilket vi anser är en av dagens gedigna samhällsproblem. Studien hade två mätpunkter med fyra veckors mellanrum och genom dessa ämnade vi författare utläsa om Susano AB:s medarbetarenkät fångade upp de potentiella förändringarna som skett hos medarbetarna mellan mätpunkt ett och två, samt om minskningen eller ökningen av enkätens riskfaktorer låg i linje med den förändring som skett utifrån medarbetarens KASAM-värde. Vi ämnade även ta reda på medarbetarnas egen uppfattning om insatsens påverkan och om den upplevdes ha påverkat det fysiska och/eller psykiska välmåendet. Vi blev tilldelade en grupputredning av Susano AB som var för tiden av vår C-uppsats deras aktuella uppdragsgivare. Arbetsgruppen bestod av 15 anställda individer inom vård och omsorg i landstingsregi som alla var anställda på samma avdelning. Vi gjorde ett urval på tio av dessa varav vi senare fick ett bortfall på två medarbetare. Den slutliga undersökningsgruppen bestod av tre sjuksköterskor och fem skötare som haft en lång historia med konflikter och mobbing på sin arbetsplats. Forskningen består av en övergripande kvantitativ forskningsansats då studien har sin grund i två strukturerade enkäter – Susano AB:s medarbetarenkät och KASAM-enkäten – som vårt materialinsamlade inleddes med genom att medarbetarna fick besvara dem. Därefter följdes utfallet från Susano AB:s enkät upp med en kvalitativ och kompletterande intervju för att säkerställa att de riskfaktorer som enkäten visade på stämde väl överens med medarbetarens verklighet. Fyra veckor senare utfördes mätpunkt två som var upplagd på samma sätt för att uppmärksamma potentiella förändringar i medarbetarnas arbetssituation på avdelningen. Resultatet visade på att fem av studiens åtta medarbetare hade fått ett högre KASAM-värde vid mätpunkt två och att sju medarbetare hade fått ett minskat antal riskfaktorer fyra veckor efter tjänstens början och att en medarbetare hade samma antal riskfaktorer.
|
2 |
Förekomst och förebyggande av ergonomiska besvär och hudbesvär inom frisöryrket i Gävleborgs län : En webbaserad enkätstudie / Incidence and Prevention of Ergonomic Problems and Skin Disorders in the Hairdressing Profession in Gävleborg : A web-based surveyKudermann, Marie, Nilsson, Lina January 2012 (has links)
Bakgrund : Felaktiga arbetsställningar utgör ett dominerande arbetsmiljöproblem inom frisöryrket. Ett stort problem är också kemiska preparat som orsakar hudirritation och handeksem. Frisörer arbetskadeanmäler oftare belastningsskador och uppger oftare hudöverkänslighet än personer i andra branscher. Syfte : Syftet med studien var att beskriva i vilken utsträckning som ergonomiska besvär och hudbesvär förekommer på frisörsalonger i Gävleborgs län och om förebyggande åtgärder vidtas för dessa besvär. Metod : Detta är en retrospektiv tvärsnittsstudie med kvantitativ ansats med deskriptiv dataanalys. En webbenkät har skickats ut till 87 frisörer i Gävleborgs län, 50 personer har deltagit. Resultat : Resultatet visade att 36 av 50 personer uppgav att de hade ergonomiska besvär, främst från axlar/skuldror och nacke vilket förekom hos 25 personer. På de flesta salonger uppgavs att det fanns hjälpmedel för att förebygga besvär från nacke, axlar, skuldror, rygg och nedre extremiteter. De flesta uppgav att de använde de hjälpmedel som fanns och utövade fysisk aktivitet för att förebygga sina besvär på egen hand. En övervägande del svarade att inga hjälpmedel fanns på arbetet för att förebygga ergonomiska besvär från övre extremiteter. De flesta uppgav att de inte gjorde något på egen hand för att förebygga besvär från övre extremiteter. Det var 14 av 50 frisörer som uppgav att de hade hudbesvär på händerna. Handskar uppgavs som det främst förekommande hjälpmedlet på arbetet och de flesta uppgav att de använde dessa. Handkräm uppgavs som främst förekommande för egenvård. Slutsats : Ungefär tre fjärdedelar av frisörerna i Gävleborgs län uppgav att de hade ergonomiska besvär. Nästan en tredjedel av frisörerna uppgav att de hade hudbesvär på händerna. De allra flesta uppgav att de använde befintliga hjälpmedel och förebyggde både ergonomiska besvär och hudbesvär. Nyckelord: Arbetsrelaterade besvär, ergonomiska besvär, frisör, förebyggande, hjälpmedel, hudbesvär. / Introduction: Incorrect posture is a dominant health problem in the hairdressing profession. A significant problem is also chemicals that cause skin irritation and hand eczema. Hairdressers report musculoskeletal and skin sensitization more frequently than people in other professions. Purpose: The purpose of this study was to describe the extent to which ergonomic problems and skin problems occur in hairdressing salons in Gävleborg, and if preventive measures are taken for these problems. Method: This is a retrospective cross-sectional study with quantitative data with descriptive data analysis. A web survey was sent out to 87 salons in Gävleborg, 50 people took part in the study. Results: The results showed that 36 of 50 people said they had ergonomic problems, mainly from the shoulders and neck which were reported by 25 people. Most salons had aid tools to prevent problems from neck, shoulders, back and from lower extremities. The majority of the hairdressers use the aid tools, mainly sadel chairs. The hairdressers practiced physical activity to prevent ergonomic problems. The majority responded that no aid tools were available at work to prevent ergonomic disorders of upper extremities. Most said they did not do anything on their own to prevent symptoms from upper limbs. There were 14 of 50 hairdressers who reported having skin problems on their hands. Gloves were the main aid available at work and hand cream mainly occurring in self-care. Conclusion: Approximately three-quarters of the hairdressers in Gävleborg had ergonomic problems. One third of the hairdressers had skin problems on their hands. The vast majority used the provided aid tools and prevented both the ergonomic problems and skin problems. Keywords: Aid tools, ergonomic problems, hairdresser, prevention, skin problems, work-related problems
|
3 |
Utveckling av ett frågeformulär för bestämning av besvärsprevalensen av muskuloskeletala besvär hos professionella pianister : Identifiering av frisk- och riskfaktorer / Playing Related Musculoskeletal Disorders in Professional Pianists : Design of a questionnaire for determination of the prevalence and identification of risk factorsPettersson, Annika, Åkerstrand, Anna-Lena January 2010 (has links)
Problemställning: Muskuloskeletala besvär hos professionella pianister (Playing-related musculoskeletal disorders - PRMDs) är ett vanligt förekommande problem och besvären är oftast smärtsamma, långvariga och funktionsnedsättande. Pianister drabbas i hög grad av skador i övre extremiteterna. Tidigare studier efterfrågar en gemensam konsensus med tydliga definitioner över de riskfaktorer som ingår i PRMDs hos pianister. Det rekommenderas valida och reliabla mätinstrument samt prospektiva studier för att säkerställa prevalensen. Syfte: Syftet var att konstruera ett frågeformulär på engelska för användning att kunna identifiera prevalensen av PRMDs och dess frisk- respektive riskfaktorer hos professionella pianister i Sverige, Nederländerna och Grekland. Metod: För att säkerställa att alla relevanta riskområden skulle inkluderas i frågeformuläret genomfördes intervjuer med tre experter inom området och intervjuerna analyserades sedan med innehållsanalys. I nästa steg konstruerades ett frågeformulär på engelska och frågorna som skapades baserades dels på intervjudata och dels på information litteraturstudier. Frågor och områden hämtades från validerade och tidigare kända frågeformulär och nya konstruerades. Frågeformuläret pilottestades sedan på fyra respondenter och modifieringar genomfördes. Resultat: Tio områden identifierades utifrån innehållsanalysen. Resultatet överrensstämde med tidigare studier när det gällde flertalet riskområden. Tre områden Prevention, Arbetsmarknad - Ekonomi och No pain No gain kunde delvis och under olika benämningar återfinnas i den tidigare litteraturen. Mästare – Lärling och Organisation var helt nya. Fem områden som tidigare nämnts var Övningsrutin, Psykosocialt, Kroppskännedom, Diagnos och Kroppskonstitution-könsskillnader- ärftlighet. Frågor som utformades själva av författarna angående de nya områdena gav inte några större synpunkter vid pilottestning. Slutsats: Nytillkomna och tidigare nämnda frisk- och riskfaktorer för bestämning av PRMDs och dess besvärsprevalens gällande professionella pianister finns nu utvecklade i ett frågeformulär på engelska där helhetsperspektivet betonas djupare än tidigare. Fortsatt utveckling kvarstår och de ingående frisk- och riskfaktorerna bör undersökas närmare. / Presentation and aim: Playing-related musculoskeletal disorders (PRMDs) are well known problems among instrumentalists and is the cause of pain and dysfunction. Professional pianists often suffer from injury in the upper extremities. Previous studies recommend a consensus regarding risk factors associated with PRMDs in pianists. Prospective studies with valid and reliable instruments are suggested in order to examine the prevalence. Aim: In order to identify health- respective risk factors and prevalence among pianists in Greece, Netherlands and Sweden, the aim with this master thesis was to design a questionnaire in English. Method: To make it possible to include all relevant areas in the questionnaire the authors made interviews with experts in the field. The interviews were analysed with content analysis. The questions in the questionnaire were based on data from literature studies and from the interviews. Also by retrieving valid and reliable well known questionnaires, new questions where developed by the authors themselves. Eventually the questionnaire was validated in a pilotstudy. Result: The result from the content analysis corresponded with previous studies regarding most of the problem areas. Three areas Prevention, Labour market - Economy and No pain No gain were in some aspect corresponding with the literature. Two areas were completely new Master – Apprentice and Organisation. Five areas where previously identified Practice routine, Psycho social, Body awareness, Diagnosis and Heredity – Body constitution – Sex differences. Other questions made by the authors where not commented in the pilot test. Conclusion: A questionnaire for identification of health and risk factors in PRMDs and for determination of prevalence in professional pianists with a deeper multidimensional perspective was designed. Further development is needed and the health and risk factors should be more extensively examined. / QC 20101020
|
4 |
Användbarhet i fokus : Utveckling av app-underlag utifrån standarden EN 1005-4 och användarnas behov / Usability in Focus : Development of Interaction Design for an iPhone App with regards to the Standard EN 1005-4 and Users Needs."Jastrzebska, Ilona, Hogeman, Ilona January 2013 (has links)
Statistik visar att 23 procent av kvinnorna och 17 procent av männen får arbetsrelaterade besvär. Detta innebär sjukskrivningar och höga kostnader för samhället, samt stort lidande för de drabbade individerna. Det finns otaliga studier som visar på att ogynnsamma arbetsställningar och arbetsrörelser är en källa till arbetsrelaterad smärtproblematik och överbelastningsskador. Arbete vid maskin innebär oftast repetitivt arbete och/eller statiskt muskelarbete, vilket kan ge upphov till smärta och överbelastning på utsatta kroppsstrukturer. Problemen kan förebyggas genom att arbetsplatser och arbetsuppgifter utformas med hänsyn till människans förutsättningar. Ett hjälpmedel som kan användas för bedömning av arbetsplatsens risker och förebyggande av dessa är olika typer av standarder som innehåller gränsvärden och faktorer som ska uppfyllas för att arbetsplatsen ska få säga att de uppfyller standardens krav. En sådan är den harmoniserade europastandarden EN 1005-4: Maskinsäkerhet – Människans fysiska förmåga – Del 4: Utvärdering av arbetsställningar och rörelser i relation till maskiner. Problemet med att utföra bedömningar enligt denna standard idag är brist på tillgängliga, enkla metoder och utrustning för att genomföra mätningarna på ett effektivt och noggrant sätt. Syfte med studien var att, i en användarcentrerad process, ta fram och utvärdera ett applikationsunderlag till en iPhone-applikation för mätning och bedömning av arbetsställningar och arbetsrörelser. Underlaget skulle bestå av funktioner och informationsstruktur med tillhörande gränssnittslayout för varje steg i strukturen. Funktionerna skulle utformas utifrån användarnas önskemål och behov, standarden EN 1005-4 och iPhones tekniska förutsättningar. Informationsstrukturen och gränssnittslayouten skulle designas med hänsyn till människans kognitiva förutsättningar, vedertagna interaktionsdesignprinciper och Apples designriktlinjer. Syftet uppfylldes genom studerande av användarnas behov och önskemål med hjälp av intervjuer. Utifrån detta togs funktioner till applikationsunderlaget fram. Funktionerna analyserades i funktionsanalyser utifrån användaren, standarden EN 1005-4 samt iPhonens tekniska förutsättningar. Informationsstrukturen byggdes genom framtagning av fiktiva scenarier som baserades på kontexter utifrån intervjuerna och EN 1005-4. Utifrån dessa scenarier förutsågs möjliga fysiska och kognitiva utmaningar vid interaktion med applikationsunderlaget, och en lo-fi pappersprototyp utvecklades. Målet vid sammanställandet av prototypen var att användarna skulle göra så få felhandlingar som möjligt vid lösande av uppgifter i prototypen. Slutligen gjordes användartester för att utvärdera prototypens användbarvänlighet och undersöka brister i prototypen som ledde till felhandlingar. Genom att besvara studiens frågeställningar har författarna kunnat identifiera ett flertal funktioner samt kunnat ta fram och användbarhetstesta förslag på en gränssnittsdesign och informationsstruktur för fem olika scenarier.
|
Page generated in 0.0876 seconds