Spelling suggestions: "subject:"bolognaprocessen."" "subject:"bolognaprocessens.""
1 |
Bolognaprocessen - Lärarutbildares uppfattningar om processen vid Högskolan i HalmstadLind, Johan, Johannessen, Hilde January 2008 (has links)
<p>Intresset för den mänskliga utvecklingen och gränsövergripande samarbeten har mer eller mindre, funnits genom alla epoker i vår historia. Det har nu tagit en ny vändning i och med Bolognaprocessen. Dess övergripande syfte är att stärka Europa – som utbildningskontinent – men även att öka mobiliteten och underlätta för lärare och studenter.</p><p>Vårt arbete inriktar sig på lärare vid Högskolan i Halmstad och deras uppfattningar av processen samt hur den har anammats av lärarna. Vi ger en bakgrund till Bolognaprocessen och de mål Regeringen satt upp i Ny värld – ny högskola (2004/05:162). Vi har använt oss av</p><p>fem lärare, som alla är verksamma på högskolan och där samtliga varit en del av</p><p>implementeringsarbetet. Vidare använder vi oss i huvudsak av den hermeneutiska teorin, då den ämnar sig bäst för vårt arbete. Vi använder oss av en kvalitativ metod.</p><p>Lärosätena har kommit olika långt i processarbetet. Ett övergripande svar har varit att processen uppfattats som en långsam byråkratisk process samt att förändringar tar tid. En viktig aspekt som processen tycks ha bidragit med är en ökad självreflektion; att ifrågasätta sig själv och sin undervisning. Det gränsövergripande utbytet upplevs som positivt, då vi lär</p><p>oss av varandra. Processen och dess riktlinjer ger en något ambivalent hållning till styrning, då det å ena sidan är styrt och å andra öppen för tolkning. Eftersom processen ändrat målen till studentfokus och inte kursfokus, har det inneburit ett merarbete för informanterna, men resultatet upplevs som bra. Kursplanerna har ändrats och blivit mer specifika och det är lättare</p><p>för lärare och studenter att själva läsa vad som förväntas av dem, på de olika nivåerna: grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå. Den nya formen ses som något positivt. </p><p>Ett av målen i regeringens proposition (se ovan) är att stärka konkurrenskraften vilket har bidragit till att lärosäten har slagits ihop, men om det har med Bologna att göra är och ses som mindre troligt. Den allmänna synen, vilket vi också menar, är att Bolognaprocessen uppfattas som något bra eftersom lärarna arbetar för studenterna och för ett ökat samarbete.</p>
|
2 |
Bolognaprocessen - Lärarutbildares uppfattningar om processen vid Högskolan i HalmstadLind, Johan, Johannessen, Hilde January 2008 (has links)
Intresset för den mänskliga utvecklingen och gränsövergripande samarbeten har mer eller mindre, funnits genom alla epoker i vår historia. Det har nu tagit en ny vändning i och med Bolognaprocessen. Dess övergripande syfte är att stärka Europa – som utbildningskontinent – men även att öka mobiliteten och underlätta för lärare och studenter. Vårt arbete inriktar sig på lärare vid Högskolan i Halmstad och deras uppfattningar av processen samt hur den har anammats av lärarna. Vi ger en bakgrund till Bolognaprocessen och de mål Regeringen satt upp i Ny värld – ny högskola (2004/05:162). Vi har använt oss av fem lärare, som alla är verksamma på högskolan och där samtliga varit en del av implementeringsarbetet. Vidare använder vi oss i huvudsak av den hermeneutiska teorin, då den ämnar sig bäst för vårt arbete. Vi använder oss av en kvalitativ metod. Lärosätena har kommit olika långt i processarbetet. Ett övergripande svar har varit att processen uppfattats som en långsam byråkratisk process samt att förändringar tar tid. En viktig aspekt som processen tycks ha bidragit med är en ökad självreflektion; att ifrågasätta sig själv och sin undervisning. Det gränsövergripande utbytet upplevs som positivt, då vi lär oss av varandra. Processen och dess riktlinjer ger en något ambivalent hållning till styrning, då det å ena sidan är styrt och å andra öppen för tolkning. Eftersom processen ändrat målen till studentfokus och inte kursfokus, har det inneburit ett merarbete för informanterna, men resultatet upplevs som bra. Kursplanerna har ändrats och blivit mer specifika och det är lättare för lärare och studenter att själva läsa vad som förväntas av dem, på de olika nivåerna: grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå. Den nya formen ses som något positivt. Ett av målen i regeringens proposition (se ovan) är att stärka konkurrenskraften vilket har bidragit till att lärosäten har slagits ihop, men om det har med Bologna att göra är och ses som mindre troligt. Den allmänna synen, vilket vi också menar, är att Bolognaprocessen uppfattas som något bra eftersom lärarna arbetar för studenterna och för ett ökat samarbete.
|
3 |
Förändring på gott och ont : en studie om införandet av BolognasystemetSmolander, Andreas, Andersson, Oskar January 2008 (has links)
<p>Bolognaprocessen är en av de största förändringarna inom universitetsvärlden under senare år.</p><p>I sin ursprungsform syftar den till att främja rörligheten och främja anställningsbarhet inom Europa, samt att främja Europas konkurrenskraft och attraktionskraft som utbildningskontinent. För de enskilda universitetens del innebar denna förändring framförallt införandet av en ny masterexamen, ett nytt poängsystem samt införandet av nya mål för varje kurs. Vi har i denna studie valt att beskriva och förklara hur införandet av Bolognasystemet har gått till på Företagsekonomiska institutionen vid Uppsala universitet. Dessutom undersökte vi om det inom lärarkåren på institutionen har funnits tecken på förändringsmotstånd. Med hjälp av en kvalitativ undersökning genomförd genom personliga intervjuer fann vi att man från institutionens sida har försökt involvera de anställda i förändringen, framförallt genom användandet av arbetsgrupper. För att försöka förebygga förändringsmotstånd har Företagsekonomiska institutionen framförallt sett till att hålla sina anställda informerade. Införandet av Bolognasystemet på institutionen har genomförts med ett gott resultat utan något större motstånd från dess medarbetare, dock skapade högskoleförordningen 2006 viss frustration.</p>
|
4 |
Spelar geografi roll? : En studie av Bolognaprocessen ur ett policy transferperspektiv / Does Geography Matter? : A study of the Bologna Process from a Policy Transfer PerspectiveHögå, Beatrice January 2007 (has links)
<p>Abstract</p><p>Does Geography Matter? A Study of the Bologna Process from a Policy Transfer Perspective.</p><p>Essay in Political Science (D-level) at Karlstad’s University by Beatrice Högå, Spring 2007</p><p>Tutor: Susan Marton</p><p>The purpose of this essay is to generally see how theories of policy transfer can help us to better understand the process through which the Bologna Process is being spread throughout Europe, and to specially see if geographic placement, i.e. in the heart of Europe, plays a role in how well and how fast the Bologna Process is implemented.</p><p>To be able to answer the purpose, I have used Evans and Davies theoretical model on policy transfer network to describe the Bologna Process. Furthermore, Sweden and France are the countries being examined when they differ on the independent variable. From there, I have applied an analytical tool, namely process tracing, to examine whether there are differences in the two countries’ work with the implementation of the Bologna Process.</p><p>I have designed six specific research questions:</p><p>Have France performed more extensive work than Sweden when it comes to implement the two-cycle system?</p><p>Have France performed this work earlier?</p><p>Have France performed more extensive work than Sweden when it comes to recognize awards and periods of study?</p><p>Have France performed this work earlier?</p><p>Have France performed more extensive work than Sweden when it comes to quality assurance?</p><p>Have France performed this work earlier?</p><p>After applying the analytical tool to be able to answers these research questions, the answer to the general question Does geographic placement, i.e. in the heart of Europe, play a role in how well and how fast the Bologna Process is implemented? is negative. In this case, there are no unambiguous results to support that idea.</p>
|
5 |
Förändring på gott och ont : en studie om införandet av BolognasystemetSmolander, Andreas, Andersson, Oskar January 2008 (has links)
Bolognaprocessen är en av de största förändringarna inom universitetsvärlden under senare år. I sin ursprungsform syftar den till att främja rörligheten och främja anställningsbarhet inom Europa, samt att främja Europas konkurrenskraft och attraktionskraft som utbildningskontinent. För de enskilda universitetens del innebar denna förändring framförallt införandet av en ny masterexamen, ett nytt poängsystem samt införandet av nya mål för varje kurs. Vi har i denna studie valt att beskriva och förklara hur införandet av Bolognasystemet har gått till på Företagsekonomiska institutionen vid Uppsala universitet. Dessutom undersökte vi om det inom lärarkåren på institutionen har funnits tecken på förändringsmotstånd. Med hjälp av en kvalitativ undersökning genomförd genom personliga intervjuer fann vi att man från institutionens sida har försökt involvera de anställda i förändringen, framförallt genom användandet av arbetsgrupper. För att försöka förebygga förändringsmotstånd har Företagsekonomiska institutionen framförallt sett till att hålla sina anställda informerade. Införandet av Bolognasystemet på institutionen har genomförts med ett gott resultat utan något större motstånd från dess medarbetare, dock skapade högskoleförordningen 2006 viss frustration.
|
6 |
Högskoleverkets utvärdering av kvalitet i högre utbildning : - för vem, hur och varför?Fredriksson, Samuel, Walczak, Rafal January 2009 (has links)
<p><p>Studien belyser Högskoleverkets utvärdering av kvalitet i högre utbildning och avgränsar sig till Mittuniversitetets lärarutbildning. Syftet med studien var att belysa hur Högskoleverket som statlig myndighet använder utvärdering av kvalitet i högre utbildning som ett värderings- och normeringsverktyg. Studien genomfördes utifrån en filosofiskt hermeneutisk ansats. Högskoleverkets kvalitetsutvärdering tycks ha en konformerande effekt på den högre utbildningen, till stor del på grund av hot om indragen examensrätt vid tecken på bristande kvalitet. Vad som egentligen utvärderas vid kvalitetsutvärdering är dock oklart då kvalitetsbegreppet förefaller svårdefinierat och innehållsmässigt blir öppet för berörda intressenter som har tolkningsföreträde att bestämma, vilket gör det starkt politiserat i skuggan av en allt mer globaliserad världs politiska påverkan. Kvalitet i högre utbildning tycks således bli det som Högskoleverket utvärderar, istället för att man utvärderar kvalitet.</p></p>
|
7 |
Högskoleverkets utvärdering av kvalitet i högre utbildning : - för vem, hur och varför?Fredriksson, Samuel, Walczak, Rafal January 2009 (has links)
Studien belyser Högskoleverkets utvärdering av kvalitet i högre utbildning och avgränsar sig till Mittuniversitetets lärarutbildning. Syftet med studien var att belysa hur Högskoleverket som statlig myndighet använder utvärdering av kvalitet i högre utbildning som ett värderings- och normeringsverktyg. Studien genomfördes utifrån en filosofiskt hermeneutisk ansats. Högskoleverkets kvalitetsutvärdering tycks ha en konformerande effekt på den högre utbildningen, till stor del på grund av hot om indragen examensrätt vid tecken på bristande kvalitet. Vad som egentligen utvärderas vid kvalitetsutvärdering är dock oklart då kvalitetsbegreppet förefaller svårdefinierat och innehållsmässigt blir öppet för berörda intressenter som har tolkningsföreträde att bestämma, vilket gör det starkt politiserat i skuggan av en allt mer globaliserad världs politiska påverkan. Kvalitet i högre utbildning tycks således bli det som Högskoleverket utvärderar, istället för att man utvärderar kvalitet.
|
8 |
Kommunikation och Institution : En fallstudie av Uppsala UniversitetFuru, Anders, Ekberg, Erik January 2010 (has links)
I denna studie undersöks Uppsala universitets kommunikationsstrategier från mitten av 2000-talet till och med 2010. Kommunikationsstrategierna undersöks utifrån ett nyinstitutionellt perspektiv, för att studera hur institutionellt tryck som marknadisering kommit att påverka dessa. Marknadiseringsprocessen undersöks i sin tur utifrån den institutionella omgivningen i form av politiska initiativ, för att studera den institutionaliserade processen. Utifrån nyinstitutionell teori om organisationers tendenser till formaliserade strukturer, jämförs vad som kommit till uttryck i kommunikationsstrategiska dokument med hur det externa kommunikationsarbetet i praktiken har utvecklats under denna tidsperiod.
|
9 |
Kristendomen i socionomutbildningen på Ersta Sköndal högskola : En studie av utvecklingen, under perioden 1993–2014Willers, Jan January 2017 (has links)
Sköndalsinstitutet har bedrivit utbildning sedan 1905, då med kristen diakonal prägel, men genom en lång kamp beviljats statsanslag samt år 1964 fått sin högskolestatus. Med fokus på socialt arbete fick Sköndalsinstitutet år 1993 rätt att examinera socionomer. Idag har utbildning bedrivits i drygt hundra år och numera tillsammans med Ersta och Bräcke som tillsammans utgör Ersta Sköndal högskola Syftet med uppsatsen är att undersöka om lärosätets kristna prägel och diakonala arv avspeglar sig på utbildningen och hur utbildningen förändrats sedan utbildningen ledde till en socionomexamen år 1993. Källmaterialet jag valt att utgå ifrån är kursplaner på socionomutbildningen mellan åren 1996–2014. De innehåller delkurser termin för termin. Genom att använda mig av en kvalitativ textanalys som metod i granskningen av källmaterialet hoppas jag kunna uppnå mitt syfte att förstå om, hur och varför socionomutbildningen på Ersta Sköndal högskola har förändrats. Genom att vidare använda mig, primärt, av en sekularisering teoretiskt perspektiv vid genomgången av den kvalitativa textanalysens undersökningsresultat min ambition att uppnå en större insikt i de faktorer som påverkat utbildningen i olika riktningar. Mitt resultat visar hur de kristna inslagen inledningsvis är tydliga men att de sedan försvinner helt ur socionomutbildningen. Undersökningens andra del fokuserar på de skillnader mellan utbildningarna, vad som förändras samt de faktorer som, jag ser, ligger bakom förändringarna av det kristna innehållet.
|
10 |
Lärandemål för informationskompetens, en studie av förhållningssätt till informationskompetens och kritiskt tänkande inom högskolebibliotekens undervisningsverksamhet / Learning outcomes for information literacy, a study of approaches to information literacy and critical thinking within educational activities of university librariesHansen Olsson, Sanna January 2012 (has links)
In this Master thesis interest is directed towards approaches toinformation literacy (IL) and critical thinking in the educationalactivities of university libraries. The aspiration of universitylibrarians to promote the critical abilities of students isproblematized. At the center of attention is the project“Lärandemål för informationskompetens” [Learning outcomes forinformation literacy], which in 2006 was carried out incollaboration between the Swedish university libraries, in responseto the educational reforms connected to the Bologna Process.Through the discourse analytical framework of NormanFairclough, documents related to the project “Lärandemål förinformationskompetens” are studied in order to identifydominating approaches to IL. The purpose is to investigate anddiscuss the possible implications of the dominating perspectives,with regard to the development of critical thinking amongstudents.The study results in the identification of two main discourses, thestandardization discourse and the discourse on employability. Bothof these discourses are seen to be connected to two overarchingdiscourses also identified in the study, the market discourse andthe discourse on information overflow.In conclusion, it was found that the objectivist and positivistepistemology underlying the dominating perspectives, in severalrespects is counterproductive to the aspiration to promote criticalthinking among students. A social constructionist approach issuggested as an alternative. / Program: Bibliotekarie
|
Page generated in 0.0698 seconds