Spelling suggestions: "subject:"doktrin"" "subject:"armédoktrin""
1 |
Svensk logistik : en udda fågel?Sjöberg-Fritz, Max January 2016 (has links)
The principles of logistics in Swedish doctrines appear different to sets of principles in other countries. The content of Swedish doctrines regarding logistics also appear to differentiate from the content military theory prescribes. According to research in strategy and operational art, logistics is a key component when planning military strategy and operations. Research also shows that likeness between doctrines regarding logistics is an important factor for success when military organisations are to collaborate. According to Swedish doctrine, this is highly prioritized in the Swedish Armed Forces. This thesis characterizes normative documents published by the Swedish Armed Forces with the purpose of showing the contents regarding logistics that they contain. The theoretical framing uses the logistics principles of Moshe Kress. The results show the extent of content regarding logistic principles in the documents. Results further shows that the Swedish Military Strategy doctrine does not discuss any logistical principles at all. This is surprising as research regarding strategy and logistics states that strategy needs to clearly express how the logistics function ought to be organized.
|
2 |
Militärstrategisk doktrin : Är den användbar för dagens försvar? / Militärstrategisk doktrin : Is it useful for the Armed Forces today?Wallentin, Nils January 2009 (has links)
<p>Förändringar i den svenska säkerhetspolitiken under 2000-talet har gjort att Försvarsmakten i större utsträckning bidrar med trupp till internationella fredsfrämjande insatser världen över. Dessa har endast varit i konfliktområden med så kallade irreguljära aktörer. Förändringarna har gått fort och det finns delar av Försvarsmakten som inte hunnit med i omställningen. Reglementen och doktriner är ett av dessa områden. Arbetet med doktrinerna har precis börjats men det finns idag inget arbete som påvisar hur relevanta doktrinerna är för den verksamhet som Försvarsmakten bedriver i internationella insatser idag.</p><p>Syftet med uppsatsen är att börja fylla detta kunskapshål och undersöka i vilken grad Försvarsmaktens militärstrategiska doktrin är tillämpbar för irreguljära konflikter och besvara frågeställningen: Är <em>Militärstrategisk doktrin</em> relevant som vägledning för att lösa Försvarsmaktens uppgifter i irreguljära konflikter?</p><p>I uppsatsen beskrivs irreguljära konflikters bakgrund och karaktär samt aspekter som anses viktiga för att insatser skall lyckas med att skapa fred i konflikterna. Utifrån teorin formas operationella indikatorer vilka används i en kvalitativ textanalys för att undersöka den militärstrategiska doktrinen. Resultatet visar att Försvarsmaktens Militärstrategiska doktrin inte är relevant som vägledning i irreguljära konflikter. Den innehåller inte tillräckligt mycket information som anses vara viktig för att insatser skall lyckas. Doktrinen fyller inte längre sitt syfte utan behöver revideras.</p> / <p>Changes in the Swedish security policy during the 21<sup>st</sup> century have made the armed forces extending their international peacekeeping efforts worldwide. These missions have only been in conflicts with so-called Irregular armed forces since year 2000. The changes have been rapid and there are areas within the Armed Forces who haven’t kept up with them. Regulations and doctrines is one of those areas. The work with revising these doctrines has just begun but there is currently no efforts being made to demonstrate the relevance of the doctrines for the work the Armed Forces is undertaking in international operations.</p><p>The purpose of the paper is to start the process of amending this lack of knowledge and to examine to what extent the Armed Forces military strategic doctrine is applicable for conflicts with irregular armed forces and also to answer the question: Can the military strategic doctrine be considered a relevant guide in solving the tasks of the Armed Forces in conflicts with irregular armed forces?</p><p>The paper describes the background and characteristics of conflicts with irregular armed forces. It also describes aspects of these conflicts which are considered essential for the efforts to succeed in establishing peace. Using this theory as a starting point, operational indicators are formed that can be textually analysed qualitatively to investigate the military strategic doctrine. The result shows that the Armed Forces Military Strategic doctrine cannot be considered a relevant guide when dealing with conflicts with irregular armed forces. The doctrine does not contain enough information deemed essential for success. The doctrine no longer fills its purpose, but needs to be revised.</p>
|
3 |
Militärstrategisk doktrin : Är den användbar för dagens försvar? / Militärstrategisk doktrin : Is it useful for the Armed Forces today?Wallentin, Nils January 2009 (has links)
Förändringar i den svenska säkerhetspolitiken under 2000-talet har gjort att Försvarsmakten i större utsträckning bidrar med trupp till internationella fredsfrämjande insatser världen över. Dessa har endast varit i konfliktområden med så kallade irreguljära aktörer. Förändringarna har gått fort och det finns delar av Försvarsmakten som inte hunnit med i omställningen. Reglementen och doktriner är ett av dessa områden. Arbetet med doktrinerna har precis börjats men det finns idag inget arbete som påvisar hur relevanta doktrinerna är för den verksamhet som Försvarsmakten bedriver i internationella insatser idag. Syftet med uppsatsen är att börja fylla detta kunskapshål och undersöka i vilken grad Försvarsmaktens militärstrategiska doktrin är tillämpbar för irreguljära konflikter och besvara frågeställningen: Är Militärstrategisk doktrin relevant som vägledning för att lösa Försvarsmaktens uppgifter i irreguljära konflikter? I uppsatsen beskrivs irreguljära konflikters bakgrund och karaktär samt aspekter som anses viktiga för att insatser skall lyckas med att skapa fred i konflikterna. Utifrån teorin formas operationella indikatorer vilka används i en kvalitativ textanalys för att undersöka den militärstrategiska doktrinen. Resultatet visar att Försvarsmaktens Militärstrategiska doktrin inte är relevant som vägledning i irreguljära konflikter. Den innehåller inte tillräckligt mycket information som anses vara viktig för att insatser skall lyckas. Doktrinen fyller inte längre sitt syfte utan behöver revideras. / Changes in the Swedish security policy during the 21st century have made the armed forces extending their international peacekeeping efforts worldwide. These missions have only been in conflicts with so-called Irregular armed forces since year 2000. The changes have been rapid and there are areas within the Armed Forces who haven’t kept up with them. Regulations and doctrines is one of those areas. The work with revising these doctrines has just begun but there is currently no efforts being made to demonstrate the relevance of the doctrines for the work the Armed Forces is undertaking in international operations. The purpose of the paper is to start the process of amending this lack of knowledge and to examine to what extent the Armed Forces military strategic doctrine is applicable for conflicts with irregular armed forces and also to answer the question: Can the military strategic doctrine be considered a relevant guide in solving the tasks of the Armed Forces in conflicts with irregular armed forces? The paper describes the background and characteristics of conflicts with irregular armed forces. It also describes aspects of these conflicts which are considered essential for the efforts to succeed in establishing peace. Using this theory as a starting point, operational indicators are formed that can be textually analysed qualitatively to investigate the military strategic doctrine. The result shows that the Armed Forces Military Strategic doctrine cannot be considered a relevant guide when dealing with conflicts with irregular armed forces. The doctrine does not contain enough information deemed essential for success. The doctrine no longer fills its purpose, but needs to be revised.
|
4 |
En undersökning om doktrinutveckling : Minskad operativ effektivitet i den militärstrategiska doktrinenGustavsson, Alfred January 2016 (has links)
This thesis purpose is to analyze specific content in Sweden’s doctrine to illustrate a trend in doctrine development in small states. Small states doctrine tends to promote political messages rather than messages about operational efficiency. Due to this trend, it is important to study how small states implement and accept these types of developments. Kjell Bjerga and Torunn Haaland describes this phenomenon through an analysis of the Norwegian doctrine. The arguments they point out creates a tool, which explain concepts in Sweden’s military strategic doctrine. This thesis then takes a discursive form to identify the doctrines hidden roots and underlying narratives. It is then possible to structure concepts such as operational efficiency or operational inefficiency. The result of this analysis is that Sweden follow the development in small states strategic doctrine, decreasing the amount of concepts promoting operational efficiency. The result comply with Bjerga and Haalands theory and confirm the question at issue. This may lead to a dilemma where Sweden cannot achieve military operational efficiency because their doctrine promoting messages hard to translate to distinct military action.
|
5 |
Den amerikanska strategiska kulturens påverkan på en militär doktrin : en analys av FM 1 / The U.S. Strategic Culture Influences on a Military Doctrine : an Analysis of the FM 1Rosengren, Mattias January 2009 (has links)
<p>I denna uppsats prövas orsakssambandet mellan USA:s militärstrategiska kultur och dess armédoktrin <em>FM 1 </em><em>(Field Manual 1)</em>. Syftet är att påvisa i vilken grad som den militärstrategiska kulturen påverkat utformningen av doktrinen och om detta element kan sägas utgöra en självklar grund till doktrinens kontext. I uppsatsen förklaras den strategiska kulturens innebörd, bland annat utifrån Colin S. Grays tes. Denna tes utgör sedermera uppsatsens teoriansats. Utifrån teorin skapas indikatorer för att genom en kvalitativ textanalys avgöra graden av överensstämmelse mellan den strategiska kulturen och doktrinen. Studiens resultat visar att USA:s armédoktrin endast har viss grad av överensstämmelse med dess militärstrategiska kultur. Detta beror bland annat på att armén anpassats efter rådande hotbild i mycket hög takt, efter terrorattentaten mot World Trade Center den elfte september 2001.</p> / <p>This thesis examines the causal relationship between the U.S. military's strategic culture and its Army doctrine <em>FM 1 (Field Manual 1)</em>. The aim is to demonstrate the degree to which the military strategic culture influenced the development of the doctrine and whether this element can be said to constitute a natural basis for a doctrine context. The paper explains the significance of strategic culture, in particular from Colin S. Gray's theory. This theory is later used as the essay theory approach. Based on the theory, indicators will be created and used for a qualitative text analysis, in order to determine the degree of correlation between strategic culture and the doctrine. Study findings show that U.S. Army doctrine only has a certain degree of compliance with its military strategic culture and that this in particular depends on the army’s very high rate of adaptation to current threats, after the terrorist attacks on the World Trade Center on September 11th 2001.</p>
|
6 |
Den amerikanska strategiska kulturens påverkan på en militär doktrin : en analys av FM 1 / The U.S. Strategic Culture Influences on a Military Doctrine : an Analysis of the FM 1Rosengren, Mattias January 2009 (has links)
I denna uppsats prövas orsakssambandet mellan USA:s militärstrategiska kultur och dess armédoktrin FM 1 (Field Manual 1). Syftet är att påvisa i vilken grad som den militärstrategiska kulturen påverkat utformningen av doktrinen och om detta element kan sägas utgöra en självklar grund till doktrinens kontext. I uppsatsen förklaras den strategiska kulturens innebörd, bland annat utifrån Colin S. Grays tes. Denna tes utgör sedermera uppsatsens teoriansats. Utifrån teorin skapas indikatorer för att genom en kvalitativ textanalys avgöra graden av överensstämmelse mellan den strategiska kulturen och doktrinen. Studiens resultat visar att USA:s armédoktrin endast har viss grad av överensstämmelse med dess militärstrategiska kultur. Detta beror bland annat på att armén anpassats efter rådande hotbild i mycket hög takt, efter terrorattentaten mot World Trade Center den elfte september 2001. / This thesis examines the causal relationship between the U.S. military's strategic culture and its Army doctrine FM 1 (Field Manual 1). The aim is to demonstrate the degree to which the military strategic culture influenced the development of the doctrine and whether this element can be said to constitute a natural basis for a doctrine context. The paper explains the significance of strategic culture, in particular from Colin S. Gray's theory. This theory is later used as the essay theory approach. Based on the theory, indicators will be created and used for a qualitative text analysis, in order to determine the degree of correlation between strategic culture and the doctrine. Study findings show that U.S. Army doctrine only has a certain degree of compliance with its military strategic culture and that this in particular depends on the army’s very high rate of adaptation to current threats, after the terrorist attacks on the World Trade Center on September 11th 2001.
|
7 |
Sjömakt som grund för marint nordiskt samarbete i ÖstersjönGöth, Martin January 2014 (has links)
Sverige och Finland har en ambition att skapa en gemensam sjöstyrka, SFNTG (Swedish Finnish Naval Task Group). Länderna har historiskt mycket gemensamt men har också olika utgångspunkter för sina respektive säkerhetspolitiska lösningar. Med sjömaktens betydelse för nationerna – den nationella uppfattningen om sjömakt, jämförs ländernas förutsättningar för att i framtiden fördjupa det marina samarbetet. I uppsatsen används Alfred T Mahan, Geoffrey Till och Eric Grove som teoretisk grund för att utifrån strategiska och doktrinära nationella dokument tydliggöra avgörande skillnader i ländernas syn på sjömakt. Den svenska utgångspunkten för sjömakt är global där den finska utgångspunkten är territoriellt försvar med en internationell ambition. Grundstenen i den finska marinen är kamp- och försvarsvilja medan det i Sverige snarare är internationellt samarbete och nätverk. Avgörande skillnader är nödvändigtvis inte begränsande utan kan ligga till grund för ett bättre gemensamt slutresultat där olika system kompletterar varandra på ett effektivt sätt.
|
8 |
Svensk taktik inom CounterinsurgencyGunnarsson, Simon January 2014 (has links)
Försvarsbesluten under 2000-talet har inneburit en inriktning för Försvarsmakten mot internationella insatser. En del av de internationella insatserna har ställt Försvarsmakten mot en motståndare av irreguljär karaktär, speciellt i Afghanistan. Denna uppsats vill undersöka vilka lärdomar Försvarsmakten dragit avseende upprorsmotverkan (COIN), och specifikt, lärdomar avseende marktaktik inom COIN, för att öka kunskapen om COIN inom Försvarsmakten. Syftet med uppsatsen är att undersöka Försvarsmaktens syn på taktik inom COIN, genom att undersöka ett antal svenska samtida normativa dokument och se om de överensstämmer med ett antal utvalda COIN-teorier samt besvara frågeställningen: Hur karaktäriseras beskrivningar av taktik inom Counterinsurgency, i samtida svenska normativa texter, jämfört med ett urval COIN-teorier? I uppsatsen beskrivs ett antal teorier angående taktik inom COIN. Utifrån teorierna formas variabler vilka används i en kvalitativ textanalys för att undersöka de olika dokumenten. Resultatet visar att beskrivningar av taktik inom COIN kan karakteriseras som bristande i doktrinerna. Reglementena beskrev däremot taktik både utförligt och detaljrikt och kompletterade varandra. Dock visade det sig att variabeln, offensiva operationer, inte beskrevs överensstämmande av något dokument. Bedömningen är att det finns ett behov av att Försvarsmakten utvecklar beskrivningar om offensivt agerande inom COIN, som tidigare forskning stödjer. Officersprogrammet bör även undersöka ifall en uppdatering av utbildningen, avseende irreguljär krigföring, är nödvändig. Speciellt med fokus på balansen mellan befolkningsfokuserad och fiendefokuserad COIN.
|
9 |
Svensk syn på sjökrigföring och dess koppling till sjömilitära teoretikerAldén, Rikard January 2014 (has links)
Krigföring till sjöss har under lång tid undersökts och förklarats med olika teorier, bland annat av klassiska teoretiker som Mahan och Corbett, till moderna motsvarigheter som exempelvis Vego. Därför är det intressant att veta om någon av dessa kan kopplas till den svenska synen på sjökrigföring, och om någon av dessa i så fall haft större inflytande. Undersökningen bygger på att ett antal centrala begrepp valts ut ur Doktrin för marina operationer för att sedan jämföras med hur de olika teoretikerna ser på respektive begrepp. I undersökningen konstateras det att det råder konsensus kring begreppens innebörd, men det finns vissa skillnader mellan teoretikerna om hur begreppen uppnås och deras faktiska tillämpbarhet. Utifrån det konstateras att den svenska synen på sjökrigföring har en tydlig koppling till sjömilitära teoretikers tankar. Corbett och Vego är de teoretiker som ligger närmast den svenska synen, vilket gör de till möjliga influenser. Mahan har däremot en delvis avvikande syn, vilket innebär att han förmodligen inte har varit influens.
|
10 |
Beskriver Försvarsmakten flygstridskrafterna utifrån ett revolutionärt eller evolutionärt synsätt?Leijonqvist, Håkan January 2012 (has links)
Detta arbete undersöker huruvida Försvarsmakten beskriver flygstridskrafterna utifrån ett revolutionärt eller evolutionärt synsätt. Ett revolutionärt synsätt grundar sig i föreställningen att flygstridskrafterna har ändrat krigets karaktär medan ett evolutionärt synsätt grundar sig i att flygstridskrafterna är en naturlig utveckling av krigföringen som exempelvis kulsprutan. De två synsätten representeras av varsin teoretiker. Det revolutionära synsättet representeras av John Warden och det evolutionära synsättet av Martin van Creveld. Genom att med kvalitativ textanalys undersöka den svenska doktrinserien samt försvarsmaktens utvecklingsplan och flygvapnets utvecklingsplan efter indikatorer som visar åt ena eller det andra hållet anser författaren att han fått fram ett resultat. Undersökningen visar att Försvarsmakten beskriver flygstridskrafterna ur ett evolutionärt synsätt när det gäller flygstridskrafternas integrering i den gemensamma myndigheten Försvarsmakten samt fokus på den gemensamma operationen och dess fördelar. Dock beskrivs flygstridskrafterna ur ett revolutionärt synsätt gällande deras förmåga att skapa luftöverlägsenhet samt hur de bör ledas. / This paper examines if the Swedish Armed Forces describes its air forces from a revolutionary or evolutionary approach. The idea of revolutionary approach derives from the thoughts that air forces have changed the character of war while the evolutionary approach rests on the idea that air forces is a development of warfare just like the machine gun. The two approaches are represented by two theorists, John Warden as the revolutionary and Martin van Creveld as the evolutionary. The writer has, by examining the Swedish Armed Forces doctrines and the Armed Forces plans for development from a revolutionary and evolutionary point of view, got an answer to the question. The examination shows that the Swedish Armed Forces describes its air forces from an evolutionary approach when it comes to integration into the Armed Forces and the focus in joint operations with its benefits. The air forces are also described from a revolutionary approach when it comes to air superiority and command.
|
Page generated in 0.0453 seconds