Spelling suggestions: "subject:"hälsofrämjande."" "subject:"hälsofrämjandet.""
41 |
Psykisk ohälsa hos gymnasieelever : Skolsköterskans perspektivBruzelius, Anna, Rosenqvist, Martin January 2016 (has links)
Enligt flertalet rapporter så har den psykiska ohälsan hos unga ökat i samhället sedan 1990-talet. De psykosociala problem som ungdomar idag upplever följer av samhällets förändrade livsvillkor så som livsstil, familjerelationer, utbildningssystem och arbetsmarknad. Psykisk ohälsa i yngre år ger ofta långvariga konsekvenser. Syftet med denna studie var att undersöka skolsköterskors upplevelse av att arbeta med psykisk ohälsa bland gymnasieelever. För att besvara syftet genomfördes sju stycken kvalitativa semistrukturerade intervjuer med skolsköterskor i Västsverige. Intervjuerna analyseras enligt Graneheim och Lundman med kvalitativ innehållsanalys med induktiv ansats. Skolsköterskorna som intervjuades beskriver sin roll som skolsköterska, sin arbetssituation, svårigheter med att remittera vidare elever med psykisk ohälsa men även sitt hälsofrämjande arbete. I analysen identifierades 12 underkategorier och 3 kategorier: Skolsköterskans uppfattning av anledningar till psykisk ohälsa, Kontaktvägar och sökorsaker samt Skolsköterskans upplevelser av sitt arbete. Resultatet visar att skolsköterskornas uppfattning om orsaker till psykisk ohälsa hos ungdomar beror på tidsbrist i familjerelationerna, skolans nya läroplan Gy11 som har försämrat förutsättningarna för eleverna i skolan samt sociala medier och att ständigt påverkas och att vara konstant tillgängliga. Skolsköterskorna beskriver även de olika kontaktvägar som ungdomarna har till skolsköterskan, där skolsköterskan då kan upptäcka psykisk ohälsa. Den vanligaste kontakten med skolsköterskan är hälsosamtalet som sker i början av gymnasiet. Andra kontaktvägar är en person i elevens närhet t.ex. mentorer som reagerat på en förändring hos eleven som då i samråd med eleven kontaktar skolsköterskan. Eleverna söker även själva upp skolsköterskan men kan då vara diffusa i orsak till besöket men söker även för uppenbara symtom på psykisk ohälsa.
|
42 |
”Får jag göra detta eller får jag inte göra det eller ska jag lägga tid på något annat eller…?” : Distriktssköterskans erfarenheter av hälsofrämjande arbete i primärvårdenDahl, Catrin, Thanner, Anita January 2016 (has links)
I primärvårdens uppdrag ingår att arbeta hälsofrämjande och med sjukdomsförebyggande metoder. Distriktssköterskan har den utbildning och kompetens som erfordras för att arbeta med och utveckla det hälsofrämjande arbetet. Reformer och omorganisationer har förändrat distriktssköterskans yrkesroll. De medicinska uppgifterna dominerar och det hälsofrämjande arbetet prioriteras inte. Syftet med studien var att beskriva distriktssköterskans erfarenheter av att arbeta hälsofrämjande i primärvården. Metoden som användes var kvalitativ innehållsanalys. Åtta distriktssköterskor intervjuades. Analysen resulterade i tre kategorier med vardera tre, två och tre underkategorier. De tre huvudkategorierna var: Hälsofrämjande arbete ger motivation. Distriktssköterskorna ansåg att det hälsofrämjande arbetet var viktigt, de kände stort engagemang och såg möjligheter och hade visioner om att utveckla sitt hälsofrämjande arbete. Tillvarata distriktssköterskans arbetssätt. Distriktssköterskorna hade kunskap, metoder och redskap för det hälsofrämjande arbetet. Hinder i distriktssköterskans hälsofrämjande arbete. Otydliga direktiv från ledningen, brist på samarbete och kollegialt stöd, tidsbrist, avsaknad av teamarbete och nätverk samt att det ekonomiska ersättningssystemet styr distriktssköterskans arbete utgör hinder. En viktig konsekvens blir att distriktssköterskan upplever en osäkerhet kring hur det hälsofrämjande arbetet skall utföras, när det skall göras och hur mycket tid det får ta i anspråk. Det blir en ensam kamp om att försöka hitta balans.
|
43 |
Sjuksköterskors uppfattningar om att arbeta med hälsofrämjande omvårdnad : en intervjustudieHansen, Jennie, Sjöstrand, Emma January 2016 (has links)
Bakgrund: Hälsa är individuellt och sjuksköterskan behöver förstå vad hälsa är för varje individ för att kunna utforma en god hälsofrämjande omvårdnad. Hälsa innebär inte enbart frånvaro utav sjukdom, begreppet består av fler dimensioner som både fysisk och psykisk hälsa liksom andlig/spirituell hälsa. Dessa dimensioner behöver förstås när omvårdnaden utformas. Begreppet hälsofrämjande omvårdnad kan innebära både promotion och prevention. Promotion syftar till att stärka individers förmåga att själva göra hälsosamma val. Preventionsarbetet riktar sig till att, med hjälp av riktlinjer, hjälpa redan sjuka eller förhindra utveckling av sjukdomen. Inom preventionsarbetet använder sig sjuksköterskor, i Sverige, av Socialstyrelsens riktlinjer för sjukdomsförebyggande metoder. De riktar in sig på fyra riskfaktorer för ohälsa, tobaksbruk, alkoholkonsumtion, fysisk inaktivitet och ohälsosamma matvanor. Som sjuksköterska ingår det i professionen att arbeta hälsofrämjande det vill säga med både promotion och prevention. Syfte: Syftet med studien var att beskriva sjuksköterskors uppfattningar om att arbeta med hälsofrämjande omvårdnad. Metod: Empirisk kvalitativ intervjustudie. Sex sjuksköterskor från en mottagning på ett sjukhus i sydöstra Sverige intervjuades. Analys inspirerad av Graneheim och Lundman. Resultat: Fyra kategorier framkom, att arbeta personcentrerat, att arbeta med uppföljning, att arbeta informativt samt att arbeta preventivt. Slutsats: Begreppet hälsofrämjande omvårdnad är komplext. På frågan om hälsofrämjande arbete svarade sjuksköterskorna att de arbetade med prevention. Det kan bero på kontexten men också att begreppet behövs tydliggöras för att sjuksköterskorna ska kunna förstå hälsofrämjande omvårdnad och utforma omvårdnadsarbetet därefter.
|
44 |
Positiva resurser i hemtjänst; : En lokal enkätstudie utifrån omsorgspersonalens arbetssituationNilsson, Kim Maria January 2014 (has links)
Äldreomsorgen har varit drabbat av nedskärningar och omsorgspersonalens arbetssituation har beskrivits som tidspressad. Känslan av att inte kunna ge rimlig hjälp till de äldre och att uppleva det som mycket att göra har kopplats till psykisk och kroppslig trötthet. Psykosociala modeller har visat att resurser i arbetsmiljön kan motverka detta. Syftet med denna studie var att ur ett hälsofrämjande perspektiv undersöka positiva arbetsmiljöfaktorer för personal inom hemtjänsten samt hur äldreomsorgen som arbetsplats tidigare beskrivits i forskning, och hur arbetsmiljön relaterar till hälsa. I syfte av en kvalitativ enkätstudie formulerades frågor viktiga för hälsa och välbefinnande ur ett hälsofrämjande perspektiv. 21 omsorgsmedarbetare gav svar som därefter kategoriserades med metoden grounded theory. Betydelsen av kategorierna och dess faktorer analyserades utifrån teorin om KASAM, känsla av sammanhang. Kategorierna erkännande, uppgiftsvariation och brukare framstod som resurser för personalen. Dessa kan, tillsammans med medbestämmande och social tid med de äldre, ge styrka åt KASAMs komponenter och betraktas som hälsofrämjande för personalen. Betydelsen av detta resultat diskuterades ur personal-, brukar, organisations och samhällsperspektiv
|
45 |
Hälsofrämjande interventioner vid hypertoni : en litteraturstudieLarsson, Johanna, Ytterberg, Sara January 2014 (has links)
No description available.
|
46 |
Levnadsvanemottagning : Kan en primärvårdsintervention påverka patienters hälsa?Borg, Cecilia, Söderström, Sofie January 2016 (has links)
Bakgrund: Socialstyrelsens nationella riktlinjer beskriver hur förebyggande av sjukdomar och ohälsa på grund av tobaksbruk, riskbruk av alkohol, otillräcklig fysisk aktivitet samt ohälsosamma matvanor bör uppmärksammas, detta för att kunna ge stöd till patienter i en förändring av dessa ovanor. Alla deltagare i denna studie har en eller flera ohälsosamma levnadsvanor som kan bidra till framtida ohälsa. Syfte: Syftet med föreliggande studie är att studera hur deltagande i en intervention vid en levnadsvanemottagning påverkar patienters hälsa och levnadsvanor. Metod: Prospektiv studie av en patientkohort som deltagit i en intervention vad gäller levnadsvanor. Urvalet var alla som deltagit i en levnadsvanemottagning på en vårdcentral belägen i Uppsala och inklusionskriterier är deltagande vid minst två tillfällen, totalt kunde 28 patienter inkluderades. Studien utvärderade redan insamlade och färdigställda patientenkäter. I analys har beskrivande statistik använts och icke-parametriska tester har utförts. Resultat: Deltagarnas intag av grönsaker/rotfrukter och deras vardagsmotion, mätt i minuter per vecka, ökade signifikant från mättillfälle ett till mättillfälle tre. Vid analys kan man även se att de patienter som hade en stor ökning av vardagsmotion även hade en signifikant minskning av BMI över tid. Gällande deltagarnas mätbara värden såsom vikt, BMI och midjemått sågs inga direkta förbättringar genom interventionen. Slutsats: Goda levnadsvanor behövs för att erhålla och bibehålla en god hälsa och arbetet med goda levnadsvanor behöver vara en del av primärvårdsarbetet. Som vårdpersonal i arbetet kring levnadsvanor kan det vara av vikt att stärka patienters hälsolitteracitet och empowerment så att denne lyckas i sin eventuella levnadsvaneförändring. / ABSTRACT Keywords: Lifestyle habits, health, primary care, health prevention Background: National guideline from National Board of Health and Welfare (Socialstyrelsen) describe how the prevention of disease and poor health due to tobacco use, hazardous use of alcohol, insufficient physical activity and unhealthy eating habits should be noted, that in order to provide assistance to patients in a change of these unhealthy habits. All participants in this study has one or more unhealthy habits that may contribute to future health problems. Aim: The aim of the study was to examine how participation in an lifestyle change intervention at a primary health care unit can affect patients health and lifestyle. Method: Prospective study of a cohort of patients who participated in an intervention in daily habits. The selection is everyone who participated in a living habits intervention at a healthcare centre in Uppsala, Sweden. A total of 28 patients where included, participation at least two occasions where required. The study evaluated already collected and completed patient questionnaires. In the analysis descriptive statistics have been used and non-parametric tests has been done. Result: The participant’s intake of vegetables/root vegetables and their daily exercise, measured in minutes per week, increased significantly between the first measurement and the third measurement. In analysis, one can also see that the patients who had a high increase in daily exercise also had a significant reduction in BMI over time. Regarding the participant’s measurable values, such as BMI, body weight and waist circumference, no immediate improvement where seen. Conclusion: Good living habits is needed to obtain good health and therefore should focus of the primary care work enhance healthy habits. As healthcare professionals in the work on lifestyle changes, it may be important to strengthen patients empowerment and healthlitteracy, so that the patient can succeed with his/her eventual lifestyle changes.
|
47 |
Hur bedrivs undervisningen i idrott och hälsa?Bengtsson, Sandra January 2009 (has links)
<p>Syftet med arbetet är att belysa hur en skola bedriver undervisningen i idrott och hälsa. Undersökningen gjordes genom kvalitativa intervjuer med en rektor, en lärare och två elever i årskurs fyra respektive årskurs sex på en skola i södra Halland. Bakgrunden till arbetet är den okunskap som finns hos elever i dagens samhälle om hälsa respektive ohälsa. Under min skoltid fanns ingen undervisning om varför det är bra att vara fysisk aktiv och det bör därför belysas hur det idag kan se ut på en skola. Metoden som används är kvalitativa intervjuer med fyra personer som har olika anknytningar till skolan som ligger i södra Halland. Resultatet i undersökningen är att lärarna arbetar mycket lite med teoretisk undervisning i ämnet idrott och hälsa och lärarna hade som motivering att det saknas tid samt att de tror att eleverna skulle tröttna på ämnet om det blev både teoretisk och praktisk undervisning i ämnet. Det som var bra var att skolan använde sig av elevråd där eleverna kan påverka i hälsofrågorna. Det framkom från de två eleverna önskemål i teoretiska lektioner i ämnet idrott och hälsa samt gästföreläsare och studiebesök. Även att undervisningen ska ske i mindre grupper. Det kan dock diskuteras om det funnits bättre sätt att få fram resultatet. I efterhand är tanken att det vore bättre om det gjordes en kvantitativ undersökning med enkäter för att få en mer helhetssyn hur skolor arbetar med idrott och hälsa. Råd till skolan efter utförda intervjuer är att lyssna mer på varandra om vilka behov som finns på skolan.</p>
|
48 |
Delaktighet, inflytande och socialt stöd på den lilla friska arbetsplatsenJonsson, Maria January 2004 (has links)
No description available.
|
49 |
Måltiden som en hälsofrämjande situationHansson, Lisbeth, Pettersson, Inger January 2004 (has links)
No description available.
|
50 |
Hur bedrivs undervisningen i idrott och hälsa?Bengtsson, Sandra January 2009 (has links)
Syftet med arbetet är att belysa hur en skola bedriver undervisningen i idrott och hälsa. Undersökningen gjordes genom kvalitativa intervjuer med en rektor, en lärare och två elever i årskurs fyra respektive årskurs sex på en skola i södra Halland. Bakgrunden till arbetet är den okunskap som finns hos elever i dagens samhälle om hälsa respektive ohälsa. Under min skoltid fanns ingen undervisning om varför det är bra att vara fysisk aktiv och det bör därför belysas hur det idag kan se ut på en skola. Metoden som används är kvalitativa intervjuer med fyra personer som har olika anknytningar till skolan som ligger i södra Halland. Resultatet i undersökningen är att lärarna arbetar mycket lite med teoretisk undervisning i ämnet idrott och hälsa och lärarna hade som motivering att det saknas tid samt att de tror att eleverna skulle tröttna på ämnet om det blev både teoretisk och praktisk undervisning i ämnet. Det som var bra var att skolan använde sig av elevråd där eleverna kan påverka i hälsofrågorna. Det framkom från de två eleverna önskemål i teoretiska lektioner i ämnet idrott och hälsa samt gästföreläsare och studiebesök. Även att undervisningen ska ske i mindre grupper. Det kan dock diskuteras om det funnits bättre sätt att få fram resultatet. I efterhand är tanken att det vore bättre om det gjordes en kvantitativ undersökning med enkäter för att få en mer helhetssyn hur skolor arbetar med idrott och hälsa. Råd till skolan efter utförda intervjuer är att lyssna mer på varandra om vilka behov som finns på skolan.
|
Page generated in 0.0591 seconds