Spelling suggestions: "subject:"kapitalstruktur"" "subject:"kapitalstrukturs""
61 |
Biltillverkares skuldandel och dess påverkan på nyckeltal : En studie om världens åtta största biltillverkare under hög- och lågkonjunkturAglo, Joakim, Levin, Anders January 2009 (has links)
<p><strong>Bakgrund:</strong> Många biltillverkare fick stora ekonomiska problem under den ekonomiska krisen i slutet av 2008. Detta gjorde biltillverkarnas kapitalstruktur och skuldandel till ett högaktuellt ämne.</p><p><strong>Syfte:</strong> Studien syftar till att ta reda på om det finns något samband mellan biltillverkarnas skuldandel och resultat, börsvärde samt finansiella nyckeltal under låg- respektive högkonjunktur.</p><p><strong>Genomförande:</strong> Sekundärdata har samlats in från företagens årsrapporter och finansiella rapporter. Dessa data har sedan sammanställts för att kunna göra en regressionsanalys och hypotesprövning. Detta för att se om det finns något samband mellan skuldandelen och nyckeltalen.</p><p><strong>Resultat:</strong> Det fanns ett signifikant samband under både låg- och högkonjunktur mellan skuldandelen och resultatet samt räntabiliteten på det totala kapitalet. Det är svårt att säga om det är skuldandelen som är den beroende eller oberoende variabeln, det vill säga om det är skuldandelen som påverkar nyckeltalen eller tvärt om. Resultatet av studien visar på kopplingar till både ”pecking order”- och ”trade-off”-teorin.</p>
|
62 |
Kapitalstruktur inom Svenska industriföretag : - en studie av Modigliani & Millers teoremAraos Martinez, Lilian, Jonsson, Henrik January 2006 (has links)
<p>This paper’s objective is to investigate whether Modigliani and Miller (MM) I & II proposition from 1958 with regard to capital structure, is still valid among public Swedish firms.</p><p>We have chosen the 63 firms on the Stockholm Stock Exchange (OMX) that Affärsvärlden magazine’s general index (AFGX) has categorized as industrial firms. We based this selection on the assumption that these firms are relatively capital intense and have a clear focus on production and, therefore, mainly uses capital structure as a mean to finance their production and not as a means in itself.</p><p>To be able to fully evaluate these firms we have calculated the current key ratios based each firm’s annual report. To make the figures comparable across the entire population we adjusted them to each firm’s turnover.</p><p>The results we have reached concur with MM’s proposition I regarding capital structures independence of the firm value. However, proposition II that states that an increase in the debt/equity ratio is shown in a higher return of equity is not valid in this case.</p> / <p>Denna uppsats skall undersöka huruvida Modigliani och Millers (MM) första och andra proposition från 1958 gällande kapitalstruktur är tillämpbar bland dagens noterade industriföretag i Sverige.</p><p>Vi har valt hela populationen av de 63 noterade bolag på Stockholmsbörsen som tidningen Affärsvärldens General Index (AFGX) har kategoriserat som industriföretag. Detta urval har baserats på antagandet att företagen är kapitalintensiva och har en tydlig tillverkningsbasis där kapitalstrukturen inte är en huvudgren utan bara ett medel för den övriga verksamheten.</p><p>För att få full jämförbarhet mellan företagen har vi själva beräknat de aktuella nyckeltalen utifrån företagens egna årsredovisningar. Vi har sedan anpassat siffrorna till företagens storlek för att få jämförbara siffror över hela sektorn.</p><p>De resultat vi uppnått överensstämmer med MM:s proposition I om kapitalstrukturens oberoende av värdet på företaget. Däremot finner vi inget samband med proposition II, som menar att en ökande skuldsättningsgrad avspeglar sig i ett högre avkastningskrav i form av räntabilitet (avkastning på eget kapital).</p>
|
63 |
Vad är en bantad balansräkning? / What is a stressed balance-sheet?Abrahamsson, Bertil, Ljungberg, Erik January 2004 (has links)
Bakgrund: Under senare år har det blivit vanligare att företagen i tidningsartiklar och årsredovisningar talar om att de har ”bantat” sin balansräkning. Företag använder begreppet i flera olika sammanhang och för att signalera att åtgärder som är positiva för företagen genomförts. Innebörden och konsekvensen av de åtgärder som vidtagits i företagen varierar dock kraftigt. Syfte: Syftet med vår magisteruppsats är att utreda vilken innebörd begreppet ”bantade” balansräkningar har för ett antal företag inom olika branscher. Genomförande: I undersökningen valde vi ut företag noterade på Stockholmsbörsen som offentliggjort att de genomfört bantningar av sina balansräkningar. Genom att studera tidningsartiklar och årsredovisningar har vi utrönt vilka åtgärder som vidtagits av företagen samt effekterna av de genomförda åtgärderna. Resultat: En bantning av en balansräkning innebär att åtgärder för att minska tillgångsmassan skett. Vilka dessa åtgärder är och vilket syftet med dem är varierar dock kraftigt. Några exempel på åtgärder som företagen utfört är extra aktieutdelningar, sale and lease back, outsourcing, försäljning av dotterbolag och återköp av egna aktier. Användningen av begreppet sker mycket godtyckligt. Effekterna av åtgärderna varierar, några vi funnit är minskad skuldsättning, ökad skuldsättning, minskade tillgångar och ökad lönsamhet.
|
64 |
Finansiell Risk : Har den förändrats i sju börsnoterade industriföretag mellan år 1995 och 2009? / Financial risk : Has it changed in 7 quoted industrial companies between 1995 and 2009?Lönnqvist, Sofia, Magnusson, Karl Johan January 2010 (has links)
Bakgrund och Problemdiskussion: Under perioden 1995 till 2009 har världsekonomin haft både kraftiga upp- och nedgångar, vilket givetvis har påverkat företag på olika sätt. Företag måste oavsett hur konjunkturen ser ut, välja hur de ska finansiera sin verksamhet. Generellt kan inte ett större företag under tillväxt finansieras med endast interna medel utan måste ta hjälp av externt kapital, vilket alltid medför en viss risk. Val av kapitalstruktur kan därmed bli avgörande för dess fortsatta överlevnad. Hur hög belåningsgrad är olika företag villiga att ta? Och hur ser därmed deras finansiella risktagande ut? Syfte: Uppsatsen syftar till att undersöka huruvida den finansiella risken har förändrats i ett antal börsnoterade verkstadsindustriföretag mellan åren 1995 och 2009. Eventuell förändring kommer mätas utifrån valda nyckeltal kopplade till finansiellt risktagande. Har riskexponeringen utvecklats lika eftersom företagen tillhör samma bransch? Eller beror det helt på det enskilda företagets kapitalstruktur? Metod: Undersökningen utgår ifrån en kvalitativ metod där data är hämtad från företagens årsredovisningar för perioden 1995 till 2009. Siffrorna ur dessa har sedan tolkats och nyckeltal har beräknats fram för att kunna analysera den finansiella risken i de enskilda företagen. Till referensramen har lämplig litteratur samt vetenskapliga artiklar använts. Vissa internetkällor har även beaktats vid datainsamlingen. Resultat och slutsats: Den finansiella risken har generellt ökat i de studerade fallföretagen, men förändringarna i företagens nyckeltal kan inte generaliseras. Den finansiella riskexponering det enskilda företaget står inför beror på vald kapitalstruktur, vilket skiljer sig avsevärt mellan företagen trots liknande verksamheter. Förslag till fortsatt forskning: Det vore intressant att undersöka vad företag själva anser om sitt risktagande och då även ta hänsyn till hur de ser på rörelseriskens betydelse för deras totala riskexponering. Det vore även intressant att genomföra en undersökning för hur den interna styrningen i företaget påverkar val av kapitalstruktur.
|
65 |
Finansieringsbeslut och kapitalstruktur : En jämförande studie om finansieringsbeslut för nyinvesteringar och kapitalstruktur mellan fastighetsbranschen och tjänstebranschenImamovic, Agnesa, Sriteche, Naruthorn January 2007 (has links)
Syfte: Syftet med uppsatsen är att jämföra och analysera valet av finansieringsform och påverkande faktorer av kapitalstruktur inom respektive bransch. Vidare kommer detta att ställas och beprövas mot de teoretiska modellerna. Metod: Uppsatsen utgår från en kvantitativ ansats. Internetenkätundersökningar inom respektive bransch samt en räkenskapsanalys utifrån årsredovisningar. Teoretiskt perspektiv: Teorin ger en ingående kunskap om MM: s proposition I och II, samt teorierna trade-off och pecking order. Vidare behandlas en del relevanta begrepp. Empiri och analys: Sammanställning av information ur enkätundersökningar och årsredovisningar. Vidare har empirin analyserats och kopplats till teorierna. Slutsatser: Pecking order teorin stämmer bra in som tillämpning på finansieringsform för tjänstebranschen, dock inte på fastighetsbranschen. Variabeln lönsamhet har en negativ korrelation med skuldsättning i båda branscherna. Omsättningstillväxten har en negativ korrelation med skuldsättning för tjänstebranschen, och en positiv korrelation inom fastighetsbranschen. Skattefördelarna har inte någon signifikant betydelse.
|
66 |
Lastbilsinvesteringar. : En fallstudie av två åkerier i Umeå.Moghilan, Atena, Lindström, Linda January 2009 (has links)
SAMMANFATTNING Företagens största syfte är att ge ägarna värde. Värde uppstår genom att tillgångar genererar ett lönsamt kassaflöde. För att åkerier ska kunna konkurrera med andra behöver dem investera i lastbilar. Investeringar innebär både möjlighet till framtida avkastning men även risk. Hantering av risk kan ske genom en strävan mot optimal kapitalstruktur, det vill säga fördelningen av eget kapital och lån, vilket dessutom skiljer sig mellan olika företag och branscher. Ju mer lån desto större hävstångseffekt, men samtidigt tillkommer risker på marknader. I enlighet med trade-off teorin så gör företag därför en avvägning mellan dessa effekter. En annan definition på optimal kapitalstruktur är att minimera kapitalkostnaden. En aspekt som är viktig i detta sammanhang är därför hur lastbilens amortering och avskrivning matchas då detta minskar kapitalkostnaden. Konjunktur och förändrade förutsättningar för lån och konkurrens gör att bedömningen av en lastbilsinvesterings lönsamhet är komplex till sin natur. Vi har i den här studien inriktat oss på problemet hur åkerier bedömer risk och lönsamhet vid lastbilsinvesteringar, samt hur bank och finansieringsbolag bedömer risk och lönsamhet vid lån till åkerier. Syftet är att genom två fallstudier analysera hur två åkerier går tillväga vid lastbilsinvesteringar, vilka risker som bedöms, hur finansieringen sker, samt vilka bedömningskriterier bank och finansieringsbolag utgår ifrån vid lån till åkerier. Vi har utfört studien genom en fallstudie av två åkerier i Umeå, Mångbergs Åkeri AB samt NSA Logistics AB. Vi har även intervjuat två banker, Swedbank och SEB i Umeå, samt gjort en enkätstudie av ett finansieringsbolag, Volvofinans bank. Studien skedde genom intervjuer med VD på åkerierna Mångbergs Åkeri AB och NSA Logistics AB i Umeå, samt med handläggare på bankerna Swedbank och SEB:s kontor i Umeå, men även genom en enkät till Volvofinans bank. Analysen visar att åkerierna hanterar lönsamhet och risk genom att skriva avtal med kund, bank och finansieringsbolag och leverantörer i förväg. I och med det har dem kontroll på en stor del av kostnader och efterfrågan och har därigenom en välplanerad ekonomistyrning. Största riskerna finns i räntornas fluktuation, konkurrens från utlandet och att inte få körningar. Lönsamheten uppstår genom att åkerierna följer sina affärsidéer och har goda relationer med kunder och därmed ger dem värde. Bank och finansieringsbolag utgår ifrån och analyserar åkeriernas redovisningsdata och en stor del av bedömningen uppstår genom bra relationer mellan åkeri och bank. Vi föreslår slutligen att åkerierna bör använda sig av en DuPont-analys för att få större kontroll över risk och lönsamhet genom att analysera vinstmarginal och kapitalbindning. Nyckelord: lönsamhet, risk, investering, avskrivning, finansiering, kapitalstruktur, relationer, åkerier, finansieringsbolag, bank.
|
67 |
IFRS påverkan på kreditbedömning av fastighetsbolag i SverigeHedberg, Anna, Linné, Johan January 2006 (has links)
I denna uppsats, med titeln IFRS påverkan på kreditbedömningen av fastighetsbolag i Sverige, belyses de konsekvenser som införandet av redovisningsstandarden IAS 40 medför för kreditbedömning av fastighetsbolag. Bakgrunden till undersökningen är att den nya standarden som infördes den 1 januari 2005 medfört ökade fluktuationer i fastighetsbolagens balans- och resultaträkning, då fastigheterna redovisas till marknadsvärde istället för som tidigare till anskaffningsvärde. Uppsatsens deskriptiva syfte är tvåfaldigt. För det första ställer författarna sig frågan om kreditgivarna upplever en förändrad riskbild i samband med kreditgivning till fastighetsbolag sedan IAS 40 infördes. För det andra avser de belysa huruvida fokus har förskjutits mellan kreditgivarnas värderingsmetoder sedan införandet av IAS 40. Uppsatsen avgränsar sig till ett intressentperspektiv. Undersökningen grundas på primärdata i form av intervjuer som genomförts med fyra kreditanalytiker från tre stora svenska kreditinstitut samt med en aktieanalytiker. Samtliga intervjuade har specialinriktning mot fastighetsbranschen. De teoretiska utgångspunkterna tas dels i intressentteorin med kreditgivaren som risktagare, dels i Modigliani-Millers teori om belåningens effekter i företag. Slutsatsen är att IAS 40 inte har fått någon konsekvens av betydelse vid kreditbedömning av fastighetsbolag i Sverige. Detta beror framförallt på att kreditgivarnas värderingsmetoder huvudsakligen är likviditetsrelaterade och därmed inte påverkas av värdeförändringar i fastighetsbolagens tillgångsmassa.
|
68 |
Riskbeteende och marknadsreaktioner : En empirisk undersökning om börsnoterade företags kapitalstruktur och kapitalmarknadens reaktioner år 2005Frykendahl, Johan, Wilken, Marcus January 2007 (has links)
Kapitalmarknaden fattar dagligen beslut som basera på den informations som företag och medier kommunicerar genom pressrelease och övriga publikationer. En viktig del i informationsflödet är årsredovisning och kvartalsrapporter. Informationen kapitalmarkanden använder i dessa rapporter är primärt finansiella nyckeltal som tillämpas för att jämföra företag med varandra. Kapitalmarkanden är en starkt effektiv marknad vilket betyder att aktörerna har en likvärdig tillgång på information samt möjligheter att bearbeta denna. Dock är kapitalmarkanden inte helt effektiv marknad vilket betyder att informationsutbudet ej är helt symmetriskt. Inom modellen för asymmetrisk information skiljs informationen åt i den offentliga och den interna. Där antas även att den interna informationen är mer omfattande än den offentliga. Den information som vi fokuserar på i denna uppsats är den offentliga informationen som alla aktörer antas ha tillgång till och möjlighet att bearbeta. Det fenomen vi har valt att studera baserar sig på att de olika branscher som finns representerade på kapitalmarknaden har olika förutsättningar och därmed branschnormer. Det som vi har undersökt är hur kapitalmarkanden reagerar då ett företag har en avvikande kapitalstruktur från branschnormen. Kapitalmarknadens reaktioner har vi mätt som variationer i företagens aktiekurser (volatilitet). För att undersöka hur kapitalmarknadens reaktioner på företagens kapitalstruktur har information om företagens egna kapital och skulder samt aktiekurser insamlats och beräknats. Produkterna av beräkningarna är de primära undersökningsvariablerna. Undersökningen är vidare avgränsad från andra tidsperioder än verksamhetsåret 2005 och resultaten kan ej generaliseras för andra perioder. Eftersom företagen inom en bransch har en likande verksamhet med liknade förutsättningar har vi antagit att branscherna också har en genomsnittlig volatilitet som avspeglar branschens riskexponering. Avvikelser från den genomsnittliga volatiliteten inom en bransch kan därmed hänföras till företagsspecifika förhållanden. Genom tillämpning av statistiska metoder har vi studerat hur de företag som avviker från branschnormen i kapitalstruktur avviker från branschens genomsnittliga volatilitet. Våra resultat har visat att 73% av de företag som avviker från branschnormen för kapitalstruktur också avviker från branschens genomsnittliga volatilitet. Tidigare empiriska studier har visat att ca 23% av den branschspecifika riskexponeringen kan förklaras av kapitalstrukturen. Utifrån dessa fakta är vår slutsats att ca 16% av företagens avvikelse i volatilitet kan förklaras av en avvikelse i kapitalstruktur
|
69 |
Företagsförvärv : Likviditetens och konjunkturens påverkan vid förvärvHögström, Erik, Qvisth, Jacob January 2008 (has links)
En viktig strategisk aspekt för företag är valet av kapitalstruktur som kan vara avgörande för företagets värdering och fortsatta överlevnad. Den del av företagets tillgångar som hålls som likvida medel används delvis i den dagliga verksamheten men också för att genomföra investeringar. Att använda likvida medel vid investeringar kan för många företag vara det enda möjliga alternativet då kostnaden för extern finansiering kan vara mycket hög. Syftet med uppsatsen är att undersöka hur mycket företag investerar på företagsförvärv och om storleken på likvida tillgångar samt rådande konjunktur påverkar. Uppsatsen bygger på teorier om kapitalstruktur, informationsasymmetri, agentteori samt teorier kring likvida medel. Dessutom ligger statistiska regressionsmodeller som grund för metoden. I den empiriska studien genomförs regressioner på samtliga svenska börsnoterade företag mellan 1988-2008. Variablerna har tagits fram utifrån teorin och data är hämtat ifrån databasen Datastream. Resultatet från denna undersökning visar inget samband mellan varken förvärv och likviditet eller förvärv och de valda makroekonomiska variablerna. Dock finner vi stöd för den tidigare ekonomiska forskningen av företagens val av storlek på andelen likvida medel. Det enda resultat som talar emot den tidigare forskningen är att utdelningar påverkar andelen likvida medel hos traditionella företag positivt. Sambandet är dock svagt och kan delvis förklaras av den valda uppdelningen av bolag.
|
70 |
Applicerbarheten i Modigliani och Millers teorem 50 år senare : en empirisk studie av svenska och amerikanska företagAbrahamsson, Emilia, Pang, Jenny January 2009 (has links)
Syftet med denna uppsats är att testa Modigliani och Millers teorem i praktiken, samt undersöka om svenska och amerikanska företags val av kapitalstruktur har någon påverkan på deras företagsvärde och avkastning på eget kapital. Uppsatsen har använt sig av en kvantitativ ansats där regressionsanalys och hypotesprövning har utförts för att mäta sambandet mellan variablerna. Franco Modigliani och Merton Millers teorem om kapitalstruktur visade att valet av finansiering har betydelse för ett företags värde. Ett företag finansierat med skulder blir på grund av skattereduktioner högre värderat än ett obelånat företag. Svenska företag visar ett relativt starkt samband mellan skuldsättningsgrad och P/BV till skillnad från de amerikanska där det inte förekommer ett samband. Både de svenska och amerikanska företagen visade ett klart samband mellan skuldsättningsgraden och avkastning på eget kapital, samt ett samband mellan företagsvärde och avkastning på eget kapital.
|
Page generated in 0.0374 seconds