Spelling suggestions: "subject:"lärarrespons"" "subject:"läkarrespons""
1 |
Elevens upplevelse i fokus : Gymnasieelevers tankar kring skriftlig lärarrespons i svenskaBramstedt, Marina January 2008 (has links)
<p>Syftet med min undersökning var att studera hur den skriftliga lärarresponsen i svenska upplevs av eleverna, vilken betydelse den har för elevernas självbild och fortsatta skrivutveckling. För att få så bred bild som möjligt av fenomenet använde jag mig av kvalitativ intervju som metod. Jag intervjuade tolv elever på gymnasiet med en spridning från första till tredje året. Jag fann att eleverna vill ha respons på sina texter. De lyfte fram den lärande funktionen och vikten av positiva kommentarer för det fortsatta skrivandet. För att responsen ska fungera på bästa sätt lyfter eleverna fram en kombination av skriftlig och muntlig respons. Det processorienterande skrivandet uppskattas inte av eleverna. De vill få skriva sin text ifred, den egna tanken med texten skall inte störas.</p>
|
2 |
Elevens upplevelse i fokus : Gymnasieelevers tankar kring skriftlig lärarrespons i svenskaBramstedt, Marina January 2008 (has links)
Syftet med min undersökning var att studera hur den skriftliga lärarresponsen i svenska upplevs av eleverna, vilken betydelse den har för elevernas självbild och fortsatta skrivutveckling. För att få så bred bild som möjligt av fenomenet använde jag mig av kvalitativ intervju som metod. Jag intervjuade tolv elever på gymnasiet med en spridning från första till tredje året. Jag fann att eleverna vill ha respons på sina texter. De lyfte fram den lärande funktionen och vikten av positiva kommentarer för det fortsatta skrivandet. För att responsen ska fungera på bästa sätt lyfter eleverna fram en kombination av skriftlig och muntlig respons. Det processorienterande skrivandet uppskattas inte av eleverna. De vill få skriva sin text ifred, den egna tanken med texten skall inte störas.
|
3 |
Den är guld värd : Loggboken ur ett tredimensionellt perspektiv / It´s Worth Gold : The Learning Log from a Three Dimensional PerspectiveEriksson, Christian January 2008 (has links)
<p><span style="font-size: 12pt; font-family: ">Arbetet syftar till att genom lärarintervjuer, elevenkäter och loggboksanalys kartlägga loggboksanvändandet inom svenskämnet på gymnasiet. Frågor gällande språkriktighet respektive bedömning och arbetssätt kring loggboken behandlas. Arbetet intresserar sig för eventuella skillnader mellan lärares och elevers syn på loggboken. Resultaten tyder på att lärarna har en mer positiv syn än eleverna, vilka ofta är besvikna på att lärarna skriver respons för sällan. Loggboksanalysen visar att eleverna är goda reflektörer, men att de ibland nöjer sig med att återge vad som har hänt.</span></p>
|
4 |
Den är guld värd : Loggboken ur ett tredimensionellt perspektiv / It´s Worth Gold : The Learning Log from a Three Dimensional PerspectiveEriksson, Christian January 2008 (has links)
<span style="font-size: 12pt; font-family: ">Arbetet syftar till att genom lärarintervjuer, elevenkäter och loggboksanalys kartlägga loggboksanvändandet inom svenskämnet på gymnasiet. Frågor gällande språkriktighet respektive bedömning och arbetssätt kring loggboken behandlas. Arbetet intresserar sig för eventuella skillnader mellan lärares och elevers syn på loggboken. Resultaten tyder på att lärarna har en mer positiv syn än eleverna, vilka ofta är besvikna på att lärarna skriver respons för sällan. Loggboksanalysen visar att eleverna är goda reflektörer, men att de ibland nöjer sig med att återge vad som har hänt.</span>
|
5 |
Lärares och elevers uppfattningar om respons inom svenskämnet : En undersökning på gymnasietDahlqvist, Ingeborg January 2010 (has links)
Detta arbete undersöker vad de lärare och elever som deltagit i undersökningen, har för uppfattningar angående respons på elevers skriftliga arbeten inom svenskämnet. Undersökningen genomfördes på en gymnasieskola i mellersta Sverige och inkluderade 41 informanter. Samtliga informanter intervjuades och elevernas och lärarnas uppfattningar jämfördes sedan med varandra i syfte att gestalta eventuella kontraster och likheter. Undersökningen visar att det finns både likheter och skillnader mellan lärarinformanternas och elevinformanternas uppfattningar om respons på elevers skriftliga arbeten i svenskämnet. Sex av tio lärarinformanter nämnde exempelvis att respons på den globala textnivån prioriteras i deras skrivundervisning men sju av tio elevinformanter anser att det är vanligt förekommande att lärarrespons prioriterar den lokala textnivån i elevtexter. Att det finns tydliga skillnader mellan lärarinformanternas och elevinformanternas uppfattningar om respons kan indikera att responsarbetet mellan lärarinformanterna och elevinformanterna bör vidareutvecklas ytterligare för att det ska vara givande för samtliga parter.
|
6 |
¨Man vill ju veta lite mer¨ : En kvalitativ observations- och intervjustudie om fjärdeklassares uppfattningar om lärarrespons i ämnet matematik / ¨You would want to know some more¨ : A qualitative observation- and interview study with Swedish forth graders' experiences regarding teachers' response in mathematicsHammarström, Anna, Frida, Johansson January 2018 (has links)
Studiens syfte är att undersöka hur elever i två klasser i årskurs fyra uppfattar lärarrespons i ämnet matematik. Den teoretiska utgångspunkten var Säljös tolkning av det sociokulturella perspektivet samt fenomenologisk metodologi. Studien genomfördes genom klassrumsobservationer och elevintervjuer. Vid observationerna identifierades fem olika former av lärarrespons och vid intervjuerna fick eleverna delge sin uppfattning om de olika formerna. Materialet bearbetades med IPA-modellen och elevernas uppfattningar presenterades i tabeller. Resultatet visade att eleverna var mest positiva till respons där läraren tydliggör förbättringar. Studien är relevant för blivande och verksamma lärare eftersom det finns få studier som intar ett elevperspektiv på lärarrespons i matematik.
|
7 |
Om eleven själv får välja : En enkätstudie med elever i årskurs 6 om muntlig och skriftlig lärarrespons / When the pupil gets to choose : A survey study of 12 year old pupils in upper primary school on oral and written feedback from teachersHammarström, Anna, Johansson, Frida January 2018 (has links)
Studiens syfte är att undersöka sjätteklassares inställning till muntlig respektive skriftlig lärarrespons på skriven text i ämnet svenska. Den teoretiska utgångspunkten är Dysthes och Nystrands tolkning av det dialogiska perspektivet som skiljer på monologisk och dialogisk undervisning. Studien genomfördes genom en enkätundersökning med 105 elever i årskurs 6 från fyra olika skolor. Eleverna fick ta ställning till muntlig respektive skriftlig lärarrespons beroende på om de ska bearbeta texters innehåll, struktur, språk eller skrivregler. Vidare fick de redogöra för när under skrivprocessen respektive responsform passar bäst, samt uttrycka sig fritt om respons. Materialet analyserades sedan genom en metodkombination av kvantitativ statistisk analys samt en kvalitativ tematisk innehållsanalys och presenterades i stapeldiagram. Resultatet visade att eleverna var positiva till såväl muntlig som skriftlig respons, men att det fanns tillfällen då det ena var att föredra framför det andra. Studien är relevant för verksamma lärare eftersom det finns få studier utifrån elevperspektiv, vilket betyder att den fyller en forskningslucka.
|
8 |
Dialogisk religionskunskapsundervisning? : En studie om hur lärares muntliga frågor och respons skapar förutsättningar och hinder för dialog i religionskunskapsundervisningens åk 5-6 / Dialogic religious education? : A study on how teachers' oral questions and responses create possibilities and hinderances for dialogue in religious education classroom for grade 5-6Antar, Jennifer January 2019 (has links)
The purpose of this study is to investigate whether and how three teachers’ ways of verbally asking questions and following up student’s utterances either create opportunities or hinderances for dialogue about religious related topics for grades 5-6. This study answers these questions: 1. What types of questions does the teacher ask in the classroom? 2. What types of response does the teacher give to the students’ answers? 3. Do the questions create opportunities or hindrances for dialogue in the classroom? The method used for this study is qualitative observations which were done in three different classes. Each class was observed three times. The theories used are Michail Bakhtin’s dialogic theory and Olga Dysthe’s theories about the monologic and dialogic classroom. Dysthe’s dialogic classroom is categorized into authentic questions, follow-up and positive assessment. IRE and IRU communication patterns are also used. The result differs in each class. Teacher A created opportunities for dialogue by asking authentic and closed questions, following up the students’ answers and giving a positive assessment. A reason for this could be that she sat down together with the students while initiating interaction and showing interest in students’ experiences. Teacher B created hinderances for dialogue by only asking closed questions and giving responses that indicated if students’ answers were right or wrong. Teacher C had possibilities to create dialogue by asking open questions. Instead, they hindered dialogue because the teacher gave a response that indicated if the students’ answers were right or wrong.
|
9 |
Respons i svenskundervisningen : En kvalitativ intervjustudie om gymnasieelevers upplevelser av respons i svenskämnets skrivundervisning / Feedback in Swedish teaching : A qualitative study of interviews about upper secondary students’ experience of feedback in Swedish literacy teachingIvanovic Håkansson, Mariella January 2020 (has links)
Syftet med denna studie är att undersöka elevers syn på och erfarenheter av responsarbete i skrivundervisningen. Undersökningen fokuserar på att studera elevers uppfattningar kring den respons de får samt åsikter och tankar kring hur kamratrespons fungerar. Även eventuella problem som eleverna upplever med lärar- och kamratrespons kommer att belysas. Studiens teoretiska utgångspunkt är den sociokulturella teorin. Datainsamling har skett genom sex stycken kvalitativa intervjuer, där insamling och analys har inspirerats av grundad teori. Sex stycken gymnasieelever har intervjuats och deras svar har senare analyserats tematiskt, där teman urskilts för att kunna besvara studiens frågeställningar. Studiens resultat visar att de strategier och teorier som tidigare forskning påvisat är bäst lämpad för lärar- och kamratrespons, stämmer överens med de intervjuade elevernas uppfattningar kring hur de önskar få respons. Resultatet visar även att eleverna inte får möjlighet att få respons under skrivprocessens gång. Vidare visar resultatet att kamratrespons inte används särskilt frekvent i skrivundervisningen, vilket vissa elever har löst genom att arbeta självmant med kamratrespons. Slutligen visar resultatet att eleverna ibland inte tar till sig den respons de får, på grund av att responsen ges långt efter texten har lämnats in men också för att vissa elever finner det onödigt, eftersom betyget redan är satt.
|
10 |
Respons och bearbetning : En undersökning om lärarrespons och elevers textbearbetning / Feedback and rewrite : A study about teacher feedback and students text changesSamuelsson, Rickard January 2014 (has links)
I denna studie undersöks sambandet mellan skriftlig lärarrespons till andraspråkselevers texter och elevers textbearbetningar utifrån responsen. Frågeställningarna var fyra till antalet och dessa var formulerade på följande sätt: Vad behandlar lärarens respons, hur är lärarens respons formulerad, vad bearbetar eleverna utifrån lärarens respons och hur bearbetar eleverna sina texter utifrån lärarens respons? Frågeställningarna behandlades med hjälp av dokumentdata i form av fem elevtexter skrivna av andraspråkselever med tillhörande lärarrespons. Elevtexterna återfanns i antingen två eller tre version och lärarrespons fanns till samtliga textversioner. Undersökningens resultat visade att elever oftast bearbetade sina texter utifrån lärarens respons, men tenderade att bearbeta språkliga aspekter av sina texter i högre grad än innehållsliga aspekter. Språkbearbetningar kan således vara enklare att genomföra än bearbetningar av innehållet.
|
Page generated in 0.072 seconds