Spelling suggestions: "subject:"lagprövning"" "subject:"lagprövningen""
1 |
Argumentet för lagprövning : En rättsfilosofisk analys av om det går att rättfärdiga lagprövning som institution / The case for judicial review : A legal philosophical analysis of whether judicial review as an institution can be justifiedNyberg, Felix January 2021 (has links)
No description available.
|
2 |
Unionsrättsliga uttryck i Lagrådets yttranden : En analys av hur EU-rätten kommer till uttryck i Lagrådets normprövning - 2012 och 2013Hourani, Osama January 2014 (has links)
Den svenska normprövningen utgörs av bland annat Lagrådets förhandsgranskning. EU-rättens särskilda ställning har föranlett ett intresse för att undersöka Lagrådets verksamhet ur ett unionsrättsligt perspektiv. I uppsatsen har tre huvudkategorier av lagförslag identifierats: lag för införlivande av EU-direktiv, lag för annan EU-anpassning, samt nationellt initierade lagförslag. Analysen har syftat till att förstå hur EU-rätten kommer till uttryck i Lagrådets yttranden över lagförslag ur de tre olika lagstiftningskategorierna. För frågan har de unionsrättsliga utgångspunkterna presenterats och åtföljts av en diskussion om Lagrådets verksamhet och roll. Analysen har lett till att vissa mönster av unionsrättsliga uttryck har trätt fram. Lagrådets hänsyn till EU-rätten uttrycks framförallt i form av lagtekniska råd. Bakom dessa (enbart konsultativa) råd framhålls EU-rätten ibland explicit, medan det vid andra tillfällen endast finns implicita indikationer. Vidare i uppsatsen presenteras olika unionsrättsliga uttryck för vart och ett av de identifierade lagstiftningskategorierna. / The Swedish judicial review includes, inter alia, judicial preview by the Council on Legislation (Swedish: Lagrådet). The special status of the European Union law has led to an interest to study the Swedish judicial preview from a European Union legal perspective. In the essay, three categories of law proposals have been identified: laws for implementing EU-directives, laws for other EU-adjustment, and nationally initiated law proposals. The aim of the analysis has been to understand how EU law is expressed in the judicial preview of law proposals from these three categories. For this study, the basis of European Union law has been presented, and followed by a discussion on the activity and the role of the Council on Legislation. The analysis has led to the findings of some patterns of EU law expressions. The Swedish judicial preview regards the EU law foremost through (legal) technical advices. Behind these (merely consultative) advices the EU law is sometimes expressed explicitly, while other times there are only implicit indications. Furthermore in the essay, different expressions of EU law are presented for each of the identified categories of laws.
|
3 |
Lagprövning och Lojalitet : Ne bis in idem och Sveriges förhållande till Europarätten / Judicial Review and Loyalty : Ne bis in idem and the Swedish Relationship to European LawFalk, Daniel January 2016 (has links)
No description available.
|
4 |
Maktdelning och Normkontroll : -Lagprövningsrätt och uppenbarhetsrekvisitet i utveckling-Granlund, Fredrik, Fotovati, Said, Bottany, Peter January 2008 (has links)
<p>Uppsatsen behandlar dels maktdelning och normkontroll, dels uppenbarhetskravets betydelse gentemot svensk rätt samt praxis i det för uppsatsen relevanta ämnet.</p><p>Vi har även för avsikt att introducera läsaren i de regelverk som gäller i svensk- och EG-rätt, detta för att läsaren skall få en förförståelse i ämnet.</p><p>Vi har även redovisat för vilken slags lagprövning som finns runtomkring oss i norden samt uppmärksammat de förslag som regeringens expertgrupp tagit fram gällande lagråd och förstärkt förhandskontroll mm. Vi har i detta arbete försökr analysera svensk lagprövningsrätt och gjort en bedömning om hur vi ser på framtida lagprövning i svens rätt. Vi har kommit fram till att uppenbarhetsrekvisitet kommer att ha en avgörande roll för hur maktdelningen i sverige kommer att se ut. Vi har funnit att uppenbarhetsrekvisitet bromsar rättssäkerheten för den enskilde och att en utökad lagprövning inte skulle innebära någon urholkning av folksuveräninteten. Vi anser att grundlagen är det yttersta uttrycket för folkviljan och då finns det inte något hinder mot att ändra i grundlagen gällande lagprövningsrätten.</p>
|
5 |
Maktdelning och Normkontroll : -Lagprövningsrätt och uppenbarhetsrekvisitet i utveckling-Granlund, Fredrik, Fotovati, Said, Bottany, Peter January 2008 (has links)
Uppsatsen behandlar dels maktdelning och normkontroll, dels uppenbarhetskravets betydelse gentemot svensk rätt samt praxis i det för uppsatsen relevanta ämnet. Vi har även för avsikt att introducera läsaren i de regelverk som gäller i svensk- och EG-rätt, detta för att läsaren skall få en förförståelse i ämnet. Vi har även redovisat för vilken slags lagprövning som finns runtomkring oss i norden samt uppmärksammat de förslag som regeringens expertgrupp tagit fram gällande lagråd och förstärkt förhandskontroll mm. Vi har i detta arbete försökr analysera svensk lagprövningsrätt och gjort en bedömning om hur vi ser på framtida lagprövning i svens rätt. Vi har kommit fram till att uppenbarhetsrekvisitet kommer att ha en avgörande roll för hur maktdelningen i sverige kommer att se ut. Vi har funnit att uppenbarhetsrekvisitet bromsar rättssäkerheten för den enskilde och att en utökad lagprövning inte skulle innebära någon urholkning av folksuveräninteten. Vi anser att grundlagen är det yttersta uttrycket för folkviljan och då finns det inte något hinder mot att ändra i grundlagen gällande lagprövningsrätten.
|
6 |
Lagprövning i Sverige och Polen : en komparativ studie med ett rättsgenetiskt perspektiv / Judicial review in Sweden in Poland : a comparative study with a legal historical perspectiveKonkol, Katarina January 2021 (has links)
Polen har sedan 2017 varit föremål för EU:s disciplinära förfaranden på grund av allvarliga brott mot rättsstatsprincipen. Detta är ett resultat av omfattande politiska reformer av rättsväsendet genomförda av det polska regeringspartiet Rätt och rättvisa (Prawo i sprawiedliwość, PiS). Ett av de första målen för PiS politiska attacker var lagprövning utförd av landets konstitutionella domstol (Konstitutionella Tribunalen, KT). Konstitutionella Tribunalen har sedan dess politiserats och dominerats av domare som är lojala mot det styrande partiet. KT, som tidigare var ett effektivt organ för konstitutionalitetskontroll, har förvandlats till makthavarnas allierade. Lagprövning som en demokratisk kontrollmekanism har satts ur spel. Utvecklingen i Polen väcker frågor om den svenska lagprövningen. Hur fungerar den? Uppfyller den sitt syfte? Kommer den att vara motståndskraftig mot liknande politiska attacker om en auktoritär majoritet får makten i Sverige? Kan Sverige lära sig av den polska erfarenheten och förbättra motståndskraften och effektiviteten i sin lagprövning? Denna uppsats diskuterar utvecklingen av lagprövning och dess roll i den svenska och den polska demokratiska ordningen. Likheter och skillnader mellan lagprövning i dessa två rättssystem fångas upp och förklaras genom att använda en komparativ metod med ett rättsgenetisk perspektiv. För att möjliggöra en fördjupad förståelse av lagprövningens funktion tillämpas dessutom en systematisk analys. Med dess hjälp delas rättsinstitutet upp i mindre beståndsdelar som sedan kan analyseras och jämföras på ett strukturerat sätt. Historiska faktorer och de senaste årens politiska utveckling inkluderas i analysen för att ge förklaringar till utvecklingen av lagprövning i båda länderna. Analysen i denna uppsats leder till slutsatsen att den polska lagprövningsmodellen har visat sig bristfällig i vissa avseenden, även om den var effektiv i andra. Redan före den nuvarande politiska utvecklingen kunde lagprövning i Polen kritiseras för det begränsade genomslag den gav till skyddet för de mänskliga rättigheterna. Men framför allt har dess motståndskraft inför en auktoritär parlamentarisk majoritet visat sig vara otillräcklig. Med den polska erfarenheten i åtanke kan det konstateras att den svenska lagprövningen har potential att bli mer motståndskraftig om ett auktoritärt parti tar makten. Det finns emellertid vissa aspekter av dess funktion som bör utvecklas och skyddas mot negativt politiskt inflytande. / Poland has since 2017 been subject to EU disciplinary procedures because of serious breaches of the rule of law. This is a result of extensive political reforms of the judiciary by the Poland’s ruling party Law and Justice (Prawo i sprawiedliwość, PiS). One of the first targets for PiS political attacks was judicial review performed by the country’s constitutional court (Constitutional Tribunal, CT). The Constitutional Tribunal has since been politicized and dominated by judges loyal to the ruling party. CT, which was previously an effective organ for constitutionality control, has been turned into a government enabler. Judicial review, one of the most important checks and balances in the Polish constitutional democracy, has been put out of action. The development in Poland raises questions about Swedish judicial review. How does it function? Does it fulfil its purpose? Will it be resistant to similar political attacks should an authoritarian majority seize power in Sweden? Can Sweden learn from the Polish experience and improve the resilience and effectivity of its judicial review? This paper discusses the development of judicial review and its role in the Swedish and Polish democratic orders. Similarities and difference between judicial review in these two legal systems are captured and explained by applying a comparative law method with a historical perspective. To enable an in-depth understanding of judicial review’s function, a systematic analysis is applied. With its help the institute of judicial review is broken down into smaller elements which can then be analysed and compared in a structured manner. Historical factors and recent years’ political development are factored into the analysis to provide explanations for the development of judicial review in both countries. The analysis in this paper concludes that the Polish model of judicial review has been proven lacking in some respects, although it was effective in others. Even before the current political development, judicial review in Poland could be criticized for the limited impact it gave to the human rights’ protection. But above all, its resilience in the face of an authoritarian parliamentary majority has proven to be insufficient. With the Polish experience in mind, it can be ascertained that the Swedish judicial review has a potential to be more resilient when faced with an authoritarian party seizing power. There are however some aspects of its function that should be developed and secured against negative political influence.
|
7 |
Att balansera motstående intressen : Konstitutionella perspektiv på järnrörsskandalen / Balancing opposing interests : Constitutional perspectives on a political scandalJonstoij Berg, Elmer January 2023 (has links)
No description available.
|
8 |
Konkret normkontroll som garant för konstitutionalismen : En komparativrättslig studie av den konkreta normkontrollen i Sverige och i Bosnien och HercegovinaGolubic, Selma, Wennerberg, Felinda January 2015 (has links)
I Europa finns det flertal exempel på länder där den politiska makten utnyttjat sin maktposition, vilket har resulterat i ett lidande för befolkningen. Många länder och dess medborgare har varit utsatta för diktaturstyre, maktmissbruk och kränkningar av mänskliga rättigheter. En konstitution kan fungera som ett medel för att garantera medborgarna vissa fri- och rättigheter samt att begränsa den styrande makten från att kränka de värderingar som är tänkta att prägla samhället. Den mest grundläggande författningen i ett rättssystem utgörs av en eller flera grundläggande författningar, dessa grundlagar anger riktlinjer för vilka värderingar och normer som ska styra samhället. Grundlagen, konstitutionen eller statsförfattningen ska tillförsäkra en normgivande funktion i ett rättssystem genom att reglera bland annat bestämmelser om sin överordnade ställning. Den överordnade ställningen innebär att den genom sina stadganden ska vägleda den lagstiftande makten till att anta lagar som är förenliga med grundlagen. Konstitutionen kan också tillförsäkra alla medborgare deras rättigheter att delta i det politiska rummet, genom att föreskriva grundläggande värderingar som tillförsäkrar att minoriteters rättigheter garanteras. Ett viktigt element i konstitutionalismen är just att begränsa att en politiskt vald makt inte ska kunna ändra på grundläggande författningar som enbart syftar till att gynna majoritetsåsikter i landet. Däremot finns det inga krav på vilka värderingar som konstitutionen ska föreskriva, ett lands författning kan vara god eller ond och tillförsäkra medborgarna skilda rättigheter och binda landets lagstiftande makt på olika sätt. Bosnien och Hercegovina (BiH) är ett land som grundar sig på en konstitution som landet själv inte har författat. Konstitutionen är unik eftersom den är skapad av omvärlden i samband med Dayton Peace Agreement med syftet att bygga upp en stat som ska tillförsäkra fred och rättvisa. Sverige däremot är ett land som har en lång tradition av fred och ett stabilt välfungerande samhälle, ett land där den politiska makten verkar med folkets förtroende. Konstitutionen har historiskt sett inte haft en stark ställning i Sverige och behovet av att begränsa den politiska makten har inte alltid varit en prioritering. För att försäkra konstitutionens genomslag i ett land och att den efterlevs av den lagstiftande makten krävs det någon form av kontroller som kan tillförsäkra konstitutionens effekt. Kontrollerna kan göras i form av preventiv normkontroll som utövas innan parlamentet antagit en lag och ett system av efterhandskontroll av redan antagna lagar. Båda formerna av kontroll utövas i BiH och i Sverige. I BiH utövas den preventiva normkontrollen av The Constitutional Legal Commitee (Ustavnopravna Komisija), vilka granskar alla lagförslag och andra juridiska akter under lagstiftningsprocessen i parlamentet. I Sverige finns ett liknande organ, Lagrådet som på begäran av regeringen eller aktuellt riksdagsutskott uttalar sig om ett lagförslags grundlagsförenlighet innan lagen ska antas av riksdagen. Utöver den preventiva kontrollen finns det även en möjlighet att genomföra efterhandskontroll av lagarnas grundlagsförenlighet i länderna. I BiH har författningsdomstolen ensam kompetens i att utöva den konkreta normkontrollen och har möjlighet att kräva en ändring av en lag eller att kräva upphävning av en rättsakt som bedömts vara oförenlig med den nationella konstitutionen. I Sverige utövas den konkreta normkontrollen av alla de allmänna domstolarna men också av förvaltningsmyndigheterna. Om något av dessa organ skulle förklara att en lag inte är förenlig med grundlagen kan de enbart åsidosätta den grundlagsstridiga lagen i det aktuella ärendet.9 BiH och Sverige är länder med tämligen olika konstitutioner och de har valt skilda metoder för att garantera konstitutionens genomslag. Uppsatsen kommer att belysa ländernas likheter och skillnader vid den konkreta normkontrollen samt undersöka vad för effekter dessa skilda modeller av konkret normkontroll ger för att försäkra konstitutionens värderingar och dess genomslag.
|
9 |
Normprövningsrätten och uppenbarhetsrekvisitetSvensson, Roger January 2010 (has links)
No description available.
|
10 |
Normprövningsrätten och uppenbarhetsrekvisitetSvensson, Roger January 2010 (has links)
No description available.
|
Page generated in 0.0814 seconds