Spelling suggestions: "subject:"salutogent aktörsperspektiv"" "subject:"salutogent åldersperspektiv""
61 |
Hjälpa andra att må bra på bekostnad av sin egen hälsa : En kvantitativ studie utförd på yrkesverksamma inom vård och omsorg i hemmetSolnevik Milojevic, Beatrice, Åström, Ida January 2023 (has links)
Syfte: Syftet med studien är att öka förståelsen för om hög arbetsbelastning bidrar till ohälsa ochsjukfrånvaro bland anställda inom vård och omsorg i hemmet. Vidare kommer olika faktorersinverkan på arbetsbelastning och hälsa att kartläggas för att åstadkomma förslag som kan inverkapositivt på medarbetarnas upplevda hälsa. Metod: Studien har utgått från en kvantitativ metod med en deduktiv forskningsansats. Empiriskdata har samlats in med hjälp av två olika frågeformulär där det ena riktar sig till enhetscheferoch det andra till anställda inom vård och omsorg i hemmet. Den teoretiska referensramen utgårfrån vetenskapliga artiklar och litterära källor. Slutsats: I studien konstaterades det att hög arbetsbelastning delvis har negativ inverkan påmedarbetarnas hälsa. Vidare framgick det att obalans mellan krav och kontroll samt avsaknad avhälsofrämjande åtgärder påverkar medarbetarnas upplevda arbetsbelastning samt hälsa i negativ aspekt.
|
62 |
Effekten av hälsoundervisning i grundskolan : En kvantitativ studie om hälsoundervisningens effekter på tobakskonsumtion och ungdomars psykiska välmående / The effects of health education in elementary school : A quantitative study on health education's effects on tobacco consumption and adolescent mental health.Bergquist, Sara, Gustafsson, Linus January 2022 (has links)
Tobaksbruket hos ungdomar har minskat senaste tiden men är fortfarande på höga nivåer. Under tidiga tonåren sker oftast tobaksdebuten som ger indikationer på att det bör implementeras hälsofrämjande arbeten under skoltiden. Speciellt då ett tobaksbruk har såväl kortsiktiga- som långsiktiga skadliga effekter på såväl individens fysiska som psykiska mående. Syftet med studien är att undersöka om hälsoundervisning har gett några positiva effekter. Studien undersöker om hälsoundervisning kring tobak och tobaksbruk har en påverkan på tobaksbruk hos elever, samt om hälsoundervisning och tobaksbruket har en påverkan på elevernas psykiska välmående. Studien använde en kvantitativ metod som bestod av ett enkätutskick till elever tre år efter genomförd hälsoundervisning om tobak och tobaksbruk. De jämfördes sedan med en kontrollgrupp som inte erhållit samma hälsoundervisning. Resultatet gav indikationer på att hälsoundervisningen inte gett en effekt på antalet som börjar med ett tobaksbruk. Däremot har det gett effekt kring vad som brukas och vilken ålder tobaksdebuten inträffat. Studien fann inget samband mellan att hälsoundervisningen gav effekt på ungdomars psykiska välmående jämfört med kontrollgruppen. Hos de elever med ett tobaksbruk fann studien klara indikationer på att de upplever ett nedsatt psykiskt välmående. Studiens slutsatser indikerar att tobaken är en riskfaktor för psykisk ohälsa samt att hälsoundervisning har en påverkan på vad som brukas. Hos de som fått hälsoundervisning kring tobak och tobaksbruk kan en förskjutning i tobaksdebuten observeras. Däremot fanns inga belägg för att hälsoundervisning har en påverkan på ungas hälsa och välmående. / Tobacco use among adolescents has declined recently but is still at high levels. During the early teens, the onset of tobacco usually occurs, which gives indications that health-promoting work should be implemented in school. Especially when tobacco use has both short-term and long-term harmful effects on both the individual’s physical and mental health. The purpose of the study is to investigate whether health education has the desired effects. The study examines whether health education about tobacco and tobacco use has an impact on tobacco use among students in year nine, and whether health education and tobacco use has an impact on students’ mental wellbeing. The study uses a quantitative method that consisted of a questionnaire sent to students three years after receiving health education about tobacco and tobacco use. They were then compared with the control group which did not receive the same health education. The results gave no indication that health education influenced the amount that started tobacco use. However, it has influenced what is consumed and the age at which the tobacco debut occured. The study found no connection between that the health education influenced the adolescent’s mental wellbeing compared to the control group. The students that had acquired tobacco use, the study found clear indications that they had a decrease in mental wellbeing in both negative symptoms and the positive feeling that was observed. The study's conclusion indicates that tobacco use is a risk factor for mental illness, and that health education influences what is consumed. Among those students who have received health education about tobacco and tobacco use a shift in the onset of tobacco can be observed. However, there was no evidence that health education has an impact on adolescents' health and well-being.
|
63 |
Kulturellt deltagande och dess påverkan på ungdomars psykiska hälsa / Cultural participation and its impact on the mental health of adolecenstJaramillo Escudero, Yulieth January 2024 (has links)
Denna kvalitativa studie syftade till att undersöka vilka uppfattningar och erfarenheter yrkesverksamma inom estetiska ämnen hade om hur kulturellt deltagande påverkar ungdomars psykiska hälsa. Intervjuer genomfördes med sex personer som arbetade inom kultursektorns olika områden riktade mot barn och unga, med särskilt fokus på ungdomar. Dataanalysen utfördes med tematisk analys. Resultatet visade att ungdomar som deltar i kulturella aktiviteter kan uppleva flera fördelar som främjar deras psykiska hälsa men kan också fungera som ett förebyggande verktyg mot psykisk ohälsa. Studien tyder också på att viktiga faktorer som påverkar tillgången till aktiviteterna inkluderar stöd från familjen och socioekonomisk status, vilket kan skapa ojämlikhet. Dessutom kan högpresterande miljöer, bristande kunskap inom samhället och ekonomiska begränsningar utgöra ett hinder för att skapa gynnsamma förutsättningar för ungdomars psykiska hälsa, och därmed försvåra arbetet med hållbar utveckling. Slutsatsen från denna studie är att kulturens betydelse för ungdomars psykiska hälsa borde ges hög prioritet och inte begränsas. Med tanke på de omfattande hälsofördelarna de erbjuder är det av yttersta vikt att främja och stödja kulturella aktiviteter för ungdomar. Vidare understryker studien behovet av att skapa tillgängliga och inkluderande möjligheter för ungdomar att delta i sådana aktiviteter, vilket kan fungera som ett kraftfullt komplement till skolan och befintliga insatser för att stödja deras välbefinnande och utveckling. / This qualitative study aimed to examine the perceptions and experiences of professionals in aesthetic fields regarding how cultural participation affects the mental health of young people. Interviews were conducted with six individuals working in various cultural sectors focused on children and youth, with a particular emphasis on adolescents. Data analysis was performed using thematic analysis. The results indicated that youth participating in cultural activities may experience several benefits that promote their mental health and serve as a preventive tool against mental illness. The study also suggests that significant factors influencing access to these activities include family support and socioeconomic status, which may create inequalities. Furthermore, high-performance environments, societal knowledge gaps, and economic constraints can present impediments to the establishment of conducive conditions for the mental well-being of youth, thus hindering endeavors toward sustainable development. The conclusion drawn from this study is that the significance of culture for the mental health of young people should be prioritized and not restricted. Given the extensive health benefits they offer, it is crucial to promote and support cultural activities for youth. Furthermore, the study underscores the need to create accessible and inclusive opportunities for young people to engage in such activities, which can serve as a powerful complement to school and existing interventions in supporting their well-being and development.
|
64 |
Inre drivkrafter för skolutveckling : En formativ intervention med hälsofrämjande inslag / Internal forces for school development : A formative intervention incorporating health promotionThorsager, Lilyana January 2023 (has links)
The study examines how a small-scale formative intervention and concepts from both activity theory and salutogenic perspective can be used to support teachers' transformative agency and school development work. The research questions have focused on capacity for change, sense of coherence (SOC) and the significance of local conditions for change initiatives. The theoretical and methodological framework in the study stems from third generation activity theory and salutogenic perspective. The study has a qualitative approach and was conducted through a formative intervention with six teachers, in collaboration with a municipal secondary school. Data have been collected through participant observation, reflection logs and semi-structured interviews, and processed through thematic analysis based on the theoretical standpoints. In addition, the studied school and the intervention group have been analysed as two interacting activity systems. The results show that the prevailing conditions of the individual school greatly affect development initiatives and change processes, as well as the teachers' transformative agency. Furthermore, it appears that emotional aspects and intra- and interpersonal factors have a significant impact on the actions of both teachers and school management. The results also suggest that the SOC concept can be incorporated in formative interventions, both as a facilitating instrument and as a secondary stimulus. / I studien undersöks hur en småskalig formativ intervention och koncept från både aktivitetsteori och salutogent perspektiv kan användas för att stödja lärares transformativa agentskap och skolans utvecklingsarbete. Forskningsfrågorna har fokuserat på förändringskapacitet, känsla av sammanhang (KASAM) och de lokala villkorens betydelse för förändringsinitiativ. Studiens teoretiska och metodologiska ramverk utgår från tredje generationens aktivitetsteori och salutogent perspektiv. Undersökningen har en kvalitativ ansats och genomfördes inom ramen för en formativ intervention med sex lärare, i samarbete med en kommunal högstadieskola. Data har samlats in via deltagande observation, reflektionsloggar och semistrukturerade intervjuer, och bearbetats genom tematisk analys utifrån de teoretiska utgångspunkterna. Därtill har den studerade verksamheten och interventionsgruppen analyserats som två interagerande aktivitetssystem. Resultatet visar att den enskilda skolans rådande villkor i hög utsträckning påverkar utvecklingsinitiativ och förändringsprocesser, liksom lärarnas transformativa agentskap. Vidare framgår att emotionella aspekter och intra- och interpersonella faktorer har en betydande inverkan både lärarnas och skolledningens agerande. Resultatet tyder också på att KASAM-konceptet kan inkorporeras i formativa interventioner, både som ett möjliggörande instrument och som sekundär stimulus.
|
Page generated in 0.0729 seconds