Spelling suggestions: "subject:"socioekonomisk batatus"" "subject:"socioekonomisk anastatus""
1 |
Ekologiska konsumtionsvanor : En studie på ett urval av svenskar och deras konsumtionsvanor gällande ekologiska livsmedelLenz, Robin January 2016 (has links)
Tidigare forskning har visat på att priset på livsmedel påverkar konsumtionen och att flera individuella faktorer så som ålder, kön, utbildning och inkomst både påverkar kvalitén på ens kostvanor och hur mycket ekologiska livsmedel man äter. Utifrån denna bakgrund togs syftet till denna studie fram: “Att undersöka ett urval av svenskars inköpsvanor med avseende på ekologisk mat och dryck samt vilka faktorer som ligger bakom att välja bort inköp av ekologiska produkter” och följande frågeställningar skulle besvaras: 1 - Hur ofta köper svenskar ekologiska livsmedel? 2 - Vilka faktorer kan ligga bakom att man väljer bort ekologiska livsmedel? Metod: En enkätstudie genomfördes och totalt deltog 105 personer i undersökningen. Fyra frågor, “Köper du någonsin ekologisk mat?”, “Köper du ekologisk mat oftare än en gång i månaden?”, “Avstår du ifrån att köpa ekologiska livsmedel för att det är för dyrt?” och “Är du intresserad av ekologisk mat?” testades utifrån följande variabler: ålder, kön, utbildning, inkomst och yrkesklass. Resultatet visar att priset är en avgörande faktor, men mer i vissa grupper. För högt pris är en större anledning till att man väljer bort ekologiska livsmedel bland personer med en inkomst på under 150 000kr/år jämfört med dem som har en inkomst på över 150 000kr/år (p=0,024) och hos personer under 30 år gamla jämfört med personer äldre än 31 år (p=0,025). Intresset för ekologisk mat var större hos arbetare än hos tjänstemän (p=0,025). Slutsatsen som kan dras utifrån denna undersökning är att pris och inkomst är viktiga faktorer för huruvida svenskar köper ekologiska produkter eller inte, något som ligger i linje med tidigare forskning. Resultatet öppnar även upp för andra frågor och möjligheterna till vidare forskning inom området är stora.
|
2 |
Demokratiuppdraget i olika socioekonomiska kontexter : En jämförelse mellan lärares uppfattningar på två skolorNielsen, Paula January 2016 (has links)
Demokratiuppdraget är ett av skolans i huvudsak viktigaste uppdrag, vilket innebär att skolan ska fostra eleverna till demokratiska medborgare med grundläggande demokratiska värderingar. Skolinspektionens granskningsrapporter visar att flertalet skolor brister i sitt demokratiuppdrag, och då främst skolor belägna i områden med låg socioekonomisk status. Syftet med denna studie är att undersöka hur lärare, verksamma på skolor med skilda socioekonomisk status, tänker om och beskriver att de arbetar med skolans demokratiska uppdrag. Studien har genomförts med hjälp av kvalitativa, halvstrukturerade gruppintervjuer med lärare verksamma på två skolor belägna i skilda socioekonomiska områden. Intervjuerna var utformade för att få ut faktisk information, lärarnas tolkningar, uppfattningar och berättelser. Det transkriberade materialet analyserades med hjälp av meningskoncentrering i syfte att jämföra lärares tankar och arbetssätt i deras demokratiska uppdrag. Resultatet visar att skolor belägna i skilda socioekonomiska områden har olika förutsättningar till att arbeta med skolans demokratiska uppdrag, vilket stämmer överens med tidigare forskning som menar att föräldrars utbildning och etisk tillhörighet är två betydelsefulla variabler som påverkar utgången i elevernas möjlighet att tillgodose sig kunskaper om demokratiska processer samt demokratiska värderingar. Detta kan i framtiden hota det demokratiska samhälle som vi lever i, då alla elever inte ges samma möjlighet att utvecklas till demokratiska samhällsmedborgare. / <p>SO</p>
|
3 |
Samband mellan föräldrars livsstil och barns viktuppgång - en litteraturstudieMalin, Arnljung, Jenny, Larsson January 2008 (has links)
<p>Utvecklingen av övervikt och fetma förekommer i alla åldrar och anses numera vara en kronisk sjukdom, och ersätter mer traditionella folkhälsoproblem. Tidigare studier har visat att både den fysiska och psykiska hälsan grundläggs i barndomen samt att föräldrars livsstil avspeglas på barnen. Syftet med studien var att fördjupa kunskapen om sambandet mellan föräldrars livsstil och barns viktuppgång. Metoden som studien utformades efter var en litteraturstudie, där tillvägagångssättet var att analysera ett antal vetenskapliga artiklar hämtade från vetenskapliga databaser. Resultatet av studien visade att föräldrars socioekonomiska status spelade en avgörande roll i utvecklingen av övervikt och fetma hos barn. Ett ökat BMI hos föräldrar samt rutiner gällande mat, fysisk aktivitet och tiden barn spenderade framför TV:n visade sig leda till viktuppgång hos barnen. Genom att införa fritidspedagoger på vissa lekplatser samt att lärarna blir mer delaktiga i aktiviteter under rasterna ges barnen goda förutsättningar för att minska risken att utveckla övervikt och fetma, då den fysiska aktiviteten stimuleras.</p>
|
4 |
Samband mellan föräldrars livsstil och barns viktuppgång - en litteraturstudieMalin, Arnljung, Jenny, Larsson January 2008 (has links)
Utvecklingen av övervikt och fetma förekommer i alla åldrar och anses numera vara en kronisk sjukdom, och ersätter mer traditionella folkhälsoproblem. Tidigare studier har visat att både den fysiska och psykiska hälsan grundläggs i barndomen samt att föräldrars livsstil avspeglas på barnen. Syftet med studien var att fördjupa kunskapen om sambandet mellan föräldrars livsstil och barns viktuppgång. Metoden som studien utformades efter var en litteraturstudie, där tillvägagångssättet var att analysera ett antal vetenskapliga artiklar hämtade från vetenskapliga databaser. Resultatet av studien visade att föräldrars socioekonomiska status spelade en avgörande roll i utvecklingen av övervikt och fetma hos barn. Ett ökat BMI hos föräldrar samt rutiner gällande mat, fysisk aktivitet och tiden barn spenderade framför TV:n visade sig leda till viktuppgång hos barnen. Genom att införa fritidspedagoger på vissa lekplatser samt att lärarna blir mer delaktiga i aktiviteter under rasterna ges barnen goda förutsättningar för att minska risken att utveckla övervikt och fetma, då den fysiska aktiviteten stimuleras.
|
5 |
Alkoholkonsumtion bland unga idrottare : En jämförande studie mellan lag- och individuella idrottareMattsson, Gustaf January 2013 (has links)
Alkohol är en av de främsta orsakerna till ohälsa och för tidig död. Problem associerade till alkoholkonsumtion kostar årligen miljarder för det svenska samhället. Organiserad idrott har föreslagits som en arena för att förebygga alkoholkonsumtion bland ungdomar, men mer kunskap behövs om var insatser gör bäst nytta, exempelvis inom lag- eller individuell idrott.Syftet med studien var att undersöka eventuella skillnader i alkoholkonsumtion bland 16- till 18-åriga ungdomar som är aktiva i lagidrott respektive individuell idrott.Studien hade en tvärsnittsdesign där grupper jämfördes. Urvalet bestod av 44 ungdomar, 28 pojkar och 16 kvinnor, mellan 16 och 18 år och som var aktiva inom lag- eller individuell idrott. Ett strategiskt urval användes för att göra grupperna så lika som möjligt med avseende på viktiga förväxlingsfaktorer. Totalt deltog 24 lagidrottare och 20 individuella idrottare. Insamling av data genomfördes genom enkätundersökning som respondenterna besvarade i samband med ett av deras träningstillfällen. Frågeformulären framställdes från redan befintliga formulär och omfattade frågor om alkoholkonsumtion, idrottsaktivitet och potentiella förväxlingsfaktorer. Gruppskillnader mellan lag- och individuella idrottare för alkoholkonsumtion och potentiella förväxlingsfaktorer analyserades med Chi 2-test och t-test.Resultatet visade inga signifikanta skillnader mellan grupperna. Prevalensen av alkoholkonsumenter var 75 procent bland lagidrottarna, motsvarande andel av de individuella idrottarna var 60 procent. Prevalensen av intensivkonsumenter bland lagidrottare var 25 procent och bland de individuella idrottarna 10 procent. Den variabeln där signifikant skillnad fanns var den mellan föräldrarnas utbildningsnivå och deltagande i lag- eller individuell idrott (p-värde 0,019), vilket var en av studiens förväxlingsvariabler. Det visade sig att de som var aktiva med individuell idrott hade större andel föräldrar med eftergymnasial utbildning (60 %) än de som var aktiva i lagidrott (25 %).Resultaten indikerar att det inte finns skillnader och stöder därför inte att typen av idrott, det vill säga lag- eller individuell idrott påverkar alkoholkonsumtionen. Då urvalet skiljde sig åt rörande en förväxlingsvariabel och var relativt litet för att vara en epidemiologisk studie så ska resultatet tolkas med försiktighet. Det kan därför snarare ses som en indikation än en slutsats.
|
6 |
Friluftsliv : En jämförande tvärsnittsstudie om ungdomars friluftsaktivitetsvanor / Friluftsliv : A comparative cross-sectional study of adolescents’ outdoor activity habitsLystad, Daniel, Svensson, Patrik January 2012 (has links)
Sammanfattning Syfte och frågeställningar: Syftet med studien var att undersöka hur förekomsten av friluftsaktiviteter på idrottslektionerna har förändrats från 2001 till 2012 i ett antal skolor i Stockholmsområdet som tidigare ingått i SIH-projektet. Ett ytterligare syfte var att undersöka hur ungdomars friluftsaktivitetsvanor på fritiden har förändrats från 2001 till 2012 och hur dessa vanor samvarierar med socioekonomisk status. - Hur har förekomsten av friluftsaktiviteter under idrottsundervisningen förändrats? - Hur har ungdomars utövande av friluftsaktiviteter på fritiden förändrats? - Vilken socioekonomisk status har ungdomarna som utövar friluftsaktiviteter på fritiden? - Hur har ungdomar med låg respektive hög socioekonomisk status utövande av friluftsaktiviteter på fritiden förändrats? Metod: Den metod vi använde oss av var kvantitativ. Data samlades in med hjälp av enkäter som besvarades av elever i årskurs nio på fem skolor i Stockholmsområdet år 2012 (247 respondenter). Sedan tidigare fanns det insamlad data från SIH-projektet från 2001(63 respondenter) med elever i samma årskurs och skolor som vi vänt oss till. Data bearbetades och jämfördes i IBM SPSS 19.0 och analyserades utifrån Bourdieus tre begrepp habitus, fält och symboliskt kapital. Resultat: Våra resultat pekar på att friluftsaktiviteter förekommer i liten omfattning i undervisningen i idrott och hälsa år 2001 såväl som 2012. Resultaten visar på en positiv trend med avseende på utövande av friluftsaktiviteter på fritiden. Dock gäller ökningen huvudsakligen ungdomar med hög socioekonomisk status. Majoriteten av ungdomarna med låg socioekonomisk status utövar inte friluftsaktiviteter på sin fritid. Slutsats: Att utöva friluftsaktiviteter ger ett litet symboliskt kapital, framför allt i fält med individer som har låg socioekonomisk status. Skolan är det fält där alla ungdomar i Sverige, oavsett socioekonomisk status, kan komma i kontakt med friluftsaktiviteter. Idrottsläraren har möjlighet att påverka elevernas smak och intresse för friluftsaktiviteter och i förlängningen få ungdomar att utöva friluftsaktiviteter på fritiden. Idrottslärarens möjlighet att påverka eleverna, i kombination med friluftsaktiviteternas hälsofrämjande effekter och centrala roll i kursplanen för idrottsämnet borde innebära att friluftsliv är ett återkommande inslag i undervisningen. Därför är det viktigt att det aktivt arbetas med att få friluftsundervisningen att förekomma i större omfattning än vad vår studie visar på. Som nyutbildade lärare med god insyn i den nya läroplanen har vi en viktig roll att fylla. / Abstract Aim: The aim of this study was to examine how the prevalence of outdoor activities in P.E(physical education) classes have changed between 2001 and 2012 in a number of schools in the Stockholm area that previously were included in the SIH-project. Another purpose was to examine the change in adolescents’ leisure time outdoor activity habits from 2001 and 2012, and how these habits correlated with socio-economic status. To meet this aim, four questions were designed. - How has the prevalence of outdoor activities during P.E classes changed? - How have adolescents engagement in outdoor activities on their leisure time changed? - What socio-economic status do adolescents who engage in outdoor activities in their leisure time have? - How have high socio-economic status and low socio-economic status adolescents engagement in leisure time outdoor activities changed? Method: The method used for this study was a quantitative method. The research was carried out using a questionnaire that was answered by 247 pupils in grade nine in five schools in the Stockholm area 2012. In 2001, data for the SIH-project was collected through the same questionnaire answered by 63 pupils who attended the same schools visited by us in our study. The data was processed and analyzed in IBM SPSS 19.0. Thereafter, the results were further analyzed by using Bourdieu’s three concepts: habitus, field and symbolic capital. Results: The results of our study indicate that education in outdoor activities is uncommon during the lessons in P.E 2001 as well as 2012. The result also illustrates an increasing trend in leisure time outdoor activity practice, although the increase mainly applies on adolescents with high socio-economic status. The vast majority of the adolescents with low socio-economic status never engage in leisure time outdoor activities. Conclusions: To engage in outdoor activities results in a small gain of symbolic capital, particularly in fields consisting of individuals with low socio-economic status. The school setting is the only field were all adolescents, regardless of their socio-economic status, get the opportunity to engage in outdoor activities. The P.E teacher has the ability to influence the pupils’ taste for outdoor activities and in a longer perspective get them to engage in outdoor activities on their leisure time. The P.E teachers’ ability to influence the pupils, combined with the health promoting benefits of outdoor activities and the prominent position of friluftsliv in the curriculum, should result in outdoor activity education on a regular basis in P.E. It is important that P.E teachers work actively to increase the prevalence of outdoor activities during P.E classes. As recently graduated P.E teachers with good insights in the new curriculum we have an important role.
|
7 |
Socioekonomiska faktorers påverkan på förskoleklasselevers tidiga matematiska färdigheter och samband mellan dessa färdigheter, kön och språklig förmåga - en kvantitativ studie / Socioekonomiska faktorers påverkan på förskoleklasselevers tidiga matematiska färdigheter och samband mellan dessa färdigheter, kön och språklig förmåga – en kvantitativ studieHagman, Pernilla January 2014 (has links)
Undersökningens syfte var att studera om det finns någon skillnad mellan elevers resultat i matematik beroende på vilket socioekonomiskt skolområde de bor i efter att de har lämnat förskolan och börjat i förskoleklass, men även att se om det finns ett samband mellan elevernas språkliga förmåga, kön och aritmetisk förmåga i början av förskoleklass. Studiens resultat visar att elever från områden med svag socioekonomisk status hade generellt sämre matematiska kunskaper och färdigheter och grundläggande språklig förmåga jämfört med elever från områden med god socioekonomisk status. Resultatet visar också att elevers språkliga förmåga har betydelse för den förberedande aritmetiska förmågan. I analysen av den språkliga förmågan är det framförallt den fonologiska förmågan som är avgörande för den förberedande aritmetiska förmågan.
|
8 |
Miljörättvisa vid exploatering i tätortsnära natur : En analys av fördelning, deltagande och erkännande i planprocessenFröbom, Sofie January 2014 (has links)
No description available.
|
9 |
"Barn far illa i alla samhällsgrupper tänker vi..." : En kvalitativ studie om socialsekreterares föreställningar om socioekonomisk status i arbetet med förhandsbedömningarWelin, Åsa, Haddad, Natalie January 2016 (has links)
Studiens syfte är att undersöka socialsekreterares föreställningar om familjers socioekonomiska status (SES) och hur de påverkar bedömningen av föräldrarnas omsorgsförmåga i förhandsbedömningar i anmälningar om att barn far illa. Det är en kvalitativ studie med vinjett och semistrukturerade intervjuer som metod och de är genomförda med socialsekreterare på en mottagnings- eller utredningsenhet. Resultatet visaratt socialsekreterarna har uppfattningen att en familjs SES generellt inte påverkar föräldrarnas omsorgsförmåga. De föreställningar socialsekreterare har om familjer med högoch låg SES visar sig i stor mån ha stöd i forskning. Slutsatser kan inte dras om huruvida dessa föreställningar påverkar bedömningen av föräldrarnas omsorgsförmåga då endast små tendenser till skillnader finns i bedömningarna av studiens vinjett.
|
10 |
Lärarens intentioner med sin matematikundervisning i skolor i olika socioekonomiska upptagningsområden : Lärarens olika möjligheter med sin undervisning baserat på området skolan befinner sig inom. / Teachers intentions in their mathematics education in schools in different socio-economic areas. : Teachers various opportunities with teaching based on the area the school is located in.Solaka, Simon, Mekic, Albina January 2020 (has links)
Syftet med vår studie är att ta reda på lärarens intentioner med sin undervisning i matematik baserat på området skolan befinner sig på, hög respektive låg socioekonomisk status områden. Vi vill även ta reda på vilka faktorer som påverkar lärarens möjligheter med sin matematikundervisning. Vi har kommit fram till att det både finns likheter och skillnader med lärarens intentioner och möjligheter med sin undervisning utifrån området skolan befinner sig på. Skillnaderna grundas bland annat på vad skolan har för tillgångar, elevernas motivation till matematiken och tidigare erfarenheter som baseras på deras socioekonomiska bakgrunder. Detta är några faktorer som påverkar och möjliggör lärarnas arbete och undervisning samt elevernas prestation i matematik.
|
Page generated in 0.9817 seconds