Spelling suggestions: "subject:"språkutvecklande"" "subject:"ispråkutvecklande""
11 |
Modersmålets plats i det nya landet : En kvalitativ studie av fyra mödrars attityder till modersmålet och deras strategier för att bevara det / The role of the mother tongue in a new country : A qualitative study of four mothers’ attitudes towards the mother tongue and their strategies to maintain itHermansson, Mikaela January 2014 (has links)
Modersmålets positiva inverkan på identitetsuppfattning och skolframgångar har påvisats i en rad studier. En förutsättning för att barn ska fortsätta att använda modersmålet är att föräldrarna är medvetna om riskerna för språkförlust och vidtar aktiva åtgärder för att bevara språket. Syftet med denna studie var att genom intervjuer undersöka på vilka sätt mödrar från Somalia respektive Syrien stöttar sina barns modersmålsutveckling. Av resultatet framgick att mödrarna från Somalia föredrog läsning av böcker och sagor, och mödrarna från Syrien diskuterade nyheter med barnen på modersmålet. Det framgick också att mödrarna från Somalia framhävde modersmålets betydelse för barnens identitetsutveckling medan mödrarna från Syrien framhävde den praktiska nyttan av arabiskan.
|
12 |
Språkutvecklande arbetssätt i NO: lärares kompetens, inställning och undervisningsmetoderHenningsson, Malin January 2019 (has links)
Med en förändrad och mer mångkulturell befolkning möter skolan idag stora utmaningar för att varje elev ska utvecklas och nå målen (Cummins, 2016; Skolverket, 2019). Det räcker inte att språklärarna fokuserar på elevernas språkutveckling; lärare i alla ämnen ska idag arbeta språkutvecklande, då språket är det viktigaste redskapet vi har för att ta till oss ny kunskap (Gibbons, 2006). Detta ställer nya krav på undervisningen och därmed på lärarens kompetens, inte minst inom NO-ämnena som till sin karaktär ställer höga språkliga krav för att kunna ta till sig kunskap om processer, samband och begrepp (Hajer, 2015). Denna undersökning syftar därför till att undersöka hur NO-lärare i årskurs 4–6 ser på sin egen kompetens och sitt uppdrag att undervisa flerspråkiga elevgrupper, samt hur de anser sig tillämpa språkutvecklande arbetssätt. Två mindre kommuner i södra Sverige har undersökts, och syftet har varit att undersöka om det funnits några skillnader mellan kommunerna och mellan lärare som fått respektive inte fått någon utbildning i arbetssättet.Empiri har samlats in genom att samtliga berörda lärare har ombetts fylla i enenkät, vilket resulterade i 29 insamlade enkäter av 51 utdelade. Enkäten bygger på teori om språkutvecklande arbetssätt utifrån en sociokulturell grund, där språket ses som en central del i tänkandet och språkinlärning sker i sociala sammanhang. Den insamlade datan har analyserats genom signifikanstest i form av t-test, som jämfört lärare beroende på kommun och utbildningsnivå.Resultatet visar att lärare har relativt stark tilltro till sin kompetens i arbetssättet,även om ytterligare kompetens också efterfrågas. De som fått utbildning i språkutvecklande arbetssätt känner sig mer kompetenta och menar sig möta andraspråkselevernas behov i större utsträckning. Mellan kommunerna syntes en skillnad, då ena kommunens lärare hade en mer positiv inställning till att undervisa flerspråkiga elevgrupper. Lärarna var dock överens om att det är svårare att undervisa dessa grupper. Överlag anser sig lärare använda språkutvecklande metoder i majoriteten av sina ämnesområden, i synnerhet när det kommer till att betona ämnesspecifika begrepp. Lärare med utbildning i arbetssättet använder en del metoder mer, exempelvis cirkelmodellen och att ta fram separat material till språksvaga elever.
|
13 |
Pedagogers språkutvecklande arbete med elever som har en diagnosAndersson, Caroline January 2005 (has links)
Hur lärare kan arbeta språkutvecklande med en elev när den har en diagnos / How teachers can work with language development when a pupil has a diagnos.
|
14 |
Historieundervisning i ett flerspråkigt klassrumWikander, Robin January 2016 (has links)
Syftet med studien är att undersöka tre historielärares och elva elevers syn på hur undervisning bör bedrivas i ett språkligt heterogent klassrum. De frågor som ligger till grund för denna studie är:● Hur ser lärare och elever på språket i historieundervisningen?● Hur anser lärare och elever att historieundervisningen borde se ut för attgynna både ämnesutveckling och språkutveckling?●Vilka arbetssätt, strategier, stöd och anpassningar används ihistorieundervisningen och på vilket sätt är de anpassade till klassrumssituationen?Metoden som använts är kvalitativa intervjuer med elever och lärare. Den teoretiska ram som använts som analytiskt verktyg är ett problematiserande av ett sociokulturellt perspektiv på lärande. Resultat och analyskapitlet har organiserats efter fyra teman som framträdde tydligt i det empiriska materialet. Dessa är språksyn och historieämnets språk, språkutvecklande undervisning i historia, modersmål i klassrummet och drivkraftsdimensionen.Resultatet visar på tre lärare som i olika grad reflekterar kring språket och dess roll i undervisningen. Både lärare och elever är överens om att historia är ett språkligt tungt ämne. Modersmålet utnyttjas kreativt som en resurs i klassrumsarbetet av alla tre lärare. Intressant är att flera av eleverna visar djup förståelse för att ett språk har olika nyanser och användningsområden.Lärarnas undervisningsstrategier är, sett i relation till tidigare forskning, språk och kunskapsutvecklande i varierande utsträckning. Detta tyder dels på att lärarna har anpassat sin undervisning i olika grad till den flerspråkiga klassrumssituationen men också att ett flerspråkigt klassrum inte innebär ett givet tillvägagångssätt. Individerna och den sociala dynamiken i klassen avgör till stor del vilka arbetssätt som är effektiva. Tidigare forskning visar att det finns otaliga möjligheter att närma sig ett flerspråkigt klassrum vilket också denna studie visar. Bland eleverna betonas framförallt möjligheten till interaktion och stöttning elever emellan som särskilt viktigt.Sammanfattningsvis kan man urskilja två linjer kring vad som anses viktigt avseende historieundervisning i ett flerspråkigt klassrum. Den första linjen är språk och kunskapsutvecklande undervisningsstrategier vilka stöds av forskningsfältet och tydligt kan inkorporeras inom ett sociokulturellt perspektiv på lärande. Den andra linjen är individpsykologiska aspekter som studiemotivation vilka kan kategoriseras under Knud Illeris drivkraftsdimension.
|
15 |
En pedagogs vardag i förskolan : Att arbeta med flerspråkiga barnHammerin, Mikaela, Nilsson, Sofia January 2016 (has links)
<p>Godkännandedatum: 2016-01-10</p>
|
16 |
Flerspråkiga elever i lässvårighet. : Hur hanterar skolan det? / Reading difficulties among multilingual students. : How do schools handle this?Magnusson, Ulrika January 2015 (has links)
Abstract The purpose of this study was to examine what procedures there are to discover reading difficulties amongst students with another mother tongue than Swedish, and what teaching strategies teachers use in their teaching of these students. Teachers' competences were also examined. The data consisted of one focus group interview with teachers, four interviews at the organizational level as well as 68 questionnaires to teachers. The result from the respondents and informants research questions were thematised and collated and compared with the background of the research. The result shows a lack of routine for revealing multilingual pupils with reading difficulties. The municipality where the study was conducted in 2012 focused on a language developing project, which has affected teachers' teaching strategies. However, teacher training in multilingualism is largely demanded among teachers. Conclusions from the study were that a routine to alert multilingual pupils in reading difficulties needs to be created. Even though there is recognition of the importance of early detection and early intervention when it comes to literacy development, multilingual pupils are rarely targeted with these efforts. Teachers are unsure about effective strategies for these students, this requires further skill enhancements.
|
17 |
Att utveckla nyanlända elevers språk och ämneskunskaperYousef, Fadia, Nasser, Mirna January 2016 (has links)
Syftet med studien är att få mer kunskap om hur några utvalda lärare arbetar i sina ämnen för att utveckla nyanlända elevers språk- och kunskaper. Nya krav ställs på läraren för att möta elever som är nya i Sverige. Våra vägledande frågor var hur läraren arbetar för att utveckla elevernas språk och kunskaper samt vilka möjligheter och svårigheter de finner i undervisningen av nyanlända elever. Studien genomfördes med hjälp av observationer och intervjuer med sex behöriga lärare i tre grundskolor både i förberedelseklasser och i reguljära klasser. I resultaten kom det fram att lärarna såg på elevernas modersmål som resurs i undervisningen och stöttade eleverna på olika sätt för att utveckla deras språk- och kunskaper. Lärarna uttryckte att det fanns andra faktorer som de inte kunde styra över och som möjligtvis skulle kunna underlätta för lärare och för eleverna, bland annat antal elever i klassen. Vår slutsats är att det är viktigt med stöttning och dialogrika klassrum när man arbetar med nyanlända elever.
|
18 |
Pedagogers arbetssätt med tvåspråkiga barn : En jämförelsestudie mellan tre olika förskolor.Lundberg, Evelina January 2010 (has links)
Denna undersökning beskriver en studie vars syfte är att jämföra hur pedagoger arbetar för att främja det verbala språket hos tvåspråkiga barn. Tre förskolor med flerspråkiga barn valdes ut för observationer och intervjuer. De som stod i fokus för interjuver och observationer var personalen på de olika förskolorna. Som en tredje metod gjordes även observationer av den fysiska miljön i form av exempelvis dokumentationer. Resultaten i studien påvisade såväl likheter som skillnader i pedagogernas arbetssätt. Personalens erfarenhet och medvetna förhållningssätt var faktorer som påverkade deras arbetssätt och inställning till att lyfta fram barnens kultur och språk med avsikt att stärka individernas identitet och verbala språk. På samtliga förskolor arbetade pedagogerna nära barnen och det fanns en ständig kommunikation mellan de vuxna och barnen. Varje förskola som undersöktes arbetade språkutvecklande men på olika sätt. En av dem arbetade projektinriktat och en annan med samtal, sagor, sånger mm. Resultaten visar att samtliga pedagoger var överens om att det är extra viktigt att vara tydlig och benämna allt och att prata ofta för att stärka det svenska språket särskilt hos de flerspråkiga barnen. Genom observationerna framkom att detta språkstödjande arbetssätt, var mest påtagligt bland de pedagoger som arbetade med de yngre barnen även om alla pedagoger i intervjuerna sade sig arbeta så. Under intervjuerna, i vissa observationer samt i dokumentationerna framkom att även pedagogerna på de två avdelningarna med äldre barn tillämpade temainriktat arbete med fokus på att utveckla språket och andra förmågor hos varje enskilt barn.
|
19 |
Att använda eller inte använda uterummets möjligheter i det språkutvecklande arbetet i förskolanGyllencraft, Caroline January 2010 (has links)
Föreliggande studie har undersökt om och i så fall hur förskolor bedriver ett språkutvecklande arbete i uterummet. Tidigare forskning och litteratur om språkutveckling och utomhuspedagogik presenterades tillsammans med förskolans styrdokument och jämfördes med det empiriska underlaget. Studiens slutsats blev att det finns tydliga indikationer på att det språkutvecklande arbetet i förskolans uterum kan och bör utvecklas. För att detta ska vara möjligt behöver man arbeta med den rådande kunskapssynen hos såväl ledning som pedagoger verksamma i barngrupp i förskolan. Ett färdigställt material för språkutvecklande arbete i förskolans uterum skulle inte utgöra någon nämnvärd skillnad enligt majoriteten av de pedagoger och beslutsfattare som deltagit i undersökningen, såvida materialet inte kompletteras med teori och utbildning.
|
20 |
Pedagogers arbete med flerspråkiga barn sett ur ett sociokulturellt perspektivLindberg, Jessica January 2012 (has links)
Syftet med denna undersökning är att få en bild av hur fem kvinnliga pedagoger varav en är specialpedagog anser sig arbeta med flerspråkiga barn i en förskoleklass. Studiens ansats är kvalitativ och som empirisk datainsamlingsmetod används semi- strukturerade intervjufrågor, där fem pedagoger har intervjuats. Intervjufrågorna har handlat om hur pedagogerna arbetar med flerspråkiga barn. Studiens analysbegrepp är det sociokulturella perspektivet samt medieringsbegreppet. Enligt forskning är hur pedagoger bemöter flerspråkiga barn betydelsefullt för barns språkliga utveckling och för deras identitetsutveckling. Det ses som en betydande del i arbetet med flerspråkiga barn att pedagoger uppmuntrar barn till att tala sitt modersmål. I studiens resultat lyfter pedagogerna fram att flerspråkigheten har många fördelar, som t.ex. att barn och pedagoger blir toleranta inför olikheter. Pedagogerna betonar även vikten av att uppmärksamma de likheter som finns i olika kulturer. Pedagogerna menar att de använder sig mycket av tydlighet och kroppsspråk som en del av ett medierat lärande i arbetet med flerspråkiga barn. En annan aspekt i ett medierat lärande är att pedagogerna vill använda sig av föräldrakapaciteten som en del av en medierad kulturell förståelse. Barns modersmål försöker pedagogerna inkludera i verksamheten, men de menar att barnen själva inte verkar vilja uttrycka sig på något annat språk än majoritetsspråket. Autentiska medierande verktyg i form av köksredskap, används vidare av pedagogerna i det språkutvecklande med flerspråkiga barn. Pedagogerna försöker anpassa verksamheten efter vad de tror de flerspråkiga barnen behöver, genom att dela in barnen i mindre grupper. Det råder dock en tveksamhet bland pedagogerna kring huruvida de ska ta ur de flerspråkiga barnen ur den större gruppen eller om barnen ska vara kvar i den stora gruppen.
|
Page generated in 0.0878 seconds