Spelling suggestions: "subject:"stressreaktioner"" "subject:"stressreaktionen""
1 |
Jag är motsatsen till lugn, jag är mer uppjagad : En studie om gymnasieelevers upplevelser av stressNilsson, Sara, Herdmo, Sofie January 2012 (has links)
Elever i dagens skola upplever en hög grad av oro och ängslan, vilket kan leda till stress och depression (Lager, Berlin, Danielsson & Heimerson, 2009). Flertalet studier beskriver skolan som en faktor till att den psykiska ohälsan ökar, det ställs höga krav både på att vara socialt kompetent och att ha en hög akademisk skicklighet. För att få en helhetsbild om hur den skolrelaterade stressen påverkar ungdomar i årskurs tre på gymnasiet har vi valt ett brett fokus som behandlar tre perspektiv, vad som gör dem stressade i skolan, hur de reagerar på stressen och hur de hanterar sin stress. För att nå syftet intervjuades sex gymnasieelever i årskurs tre. Resultatdelen har delats in i kategorier efter våra forskningsfrågor, där informanternas uttalande sammanfattats i rubriker som hälsa, krav och kontroll, stressreaktioner samt hanteringsstrategier. Under varje avsnitt i resultatdelen har en analys gjorts, där det mest framträdande har lyfts. Det resultat som framkom är att planering, struktur, tid, motivation, socialt stöd, trygghet, självkänsla samt balans mellan krav och kontroll är viktiga faktorer för att inte eleverna ska uppleva stress. Deras stressorer är väldigt individuella och skapar både fysiologiska och beteendemässiga stressreaktioner. Eleverna i undersökningen hanterade sin stress genom att vara fysiskt aktiva och umgås med familj och vänner.
|
2 |
Stressade barn. Elevers tankar om och upplevelser av stress. / Children under stress. Pupils thoughts and experiences of stress.Vinsander, Sara January 2003 (has links)
<p>Arbetet handlar om hur barn ser på och påverkas av stress, både i skolan och på fritiden. Syftet med arbetet är att skapa en förståelse för vad som stressar barn och genom det kunna hjälpa barnen att hantera de stressande situationer de hamnar i. Stress är kroppens reaktion när vi utsätts för krav. Det finns både positiv och negativ stress. Positiv stress kan vara en drivkraft som motiverar, men när kraven blir för stora vänds pressen till något negativt. Vi kan inte helt eliminera stressen, men vi kan lära oss och eleverna att hantera de negativa stressreaktionerna. Barnen behöver lära sig att slappna av. Det kan man till exempel göra ute i naturen eller med hjälp av massage. För att få reda på hur elever tänker om stress har två klasser i år 6 fått skriva ner sina tankar om stress. De allra flesta barnen känner sig stressade. De vanligaste orsakerna är arbete under tidspress eller för många aktiviteter. Litteraturen lyfter även fram hem- och familjeförhållanden som en orsak till stress.</p>
|
3 |
Debriefing as a moderator of stress : a study on the association between debriefing and stress, within emergency service personnelGrosvold, Katarina January 2003 (has links)
No description available.
|
4 |
Stressade barn. Elevers tankar om och upplevelser av stress. / Children under stress. Pupils thoughts and experiences of stress.Vinsander, Sara January 2003 (has links)
Arbetet handlar om hur barn ser på och påverkas av stress, både i skolan och på fritiden. Syftet med arbetet är att skapa en förståelse för vad som stressar barn och genom det kunna hjälpa barnen att hantera de stressande situationer de hamnar i. Stress är kroppens reaktion när vi utsätts för krav. Det finns både positiv och negativ stress. Positiv stress kan vara en drivkraft som motiverar, men när kraven blir för stora vänds pressen till något negativt. Vi kan inte helt eliminera stressen, men vi kan lära oss och eleverna att hantera de negativa stressreaktionerna. Barnen behöver lära sig att slappna av. Det kan man till exempel göra ute i naturen eller med hjälp av massage. För att få reda på hur elever tänker om stress har två klasser i år 6 fått skriva ner sina tankar om stress. De allra flesta barnen känner sig stressade. De vanligaste orsakerna är arbete under tidspress eller för många aktiviteter. Litteraturen lyfter även fram hem- och familjeförhållanden som en orsak till stress.
|
5 |
Debriefing as a moderator of stress : a study on the association between debriefing and stress, within emergency service personnelGrosvold, Katarina January 2003 (has links)
No description available.
|
6 |
Stress i arbetslivet för studie- och yrkesvägledareJacobsson, Emma January 2010 (has links)
Stress och sjukskrivningar i samband med stress har ökat radikalt de senaste åren. Arbetsbelastningen och kraven på individer ute i arbetslivet verkar ha blivit allt svårare att klara av. Detta examensarbete handlar om en grupp studie- och yrkesvägledare och deras relation till stressutlösande faktorer. Jag har utifrån en kvantitativ enkät undersök-ning försökt få svar på min problemformulering om i vilka avseende upplever studie- och yrkesvägledare negativ stress och hur kan de upplevda stressreaktionerna knytas till den subjektiva arbetssituationen?Jag kommer i denna uppsats att presentera att studie- och yrkesvägledare är en yrkes-grupp som mår förvånansvärt bra. Min undersökning visade att studie- och yrkesväg-ledarna inte påvisar starka stressreaktioner. Mina resultat från min undersökning har jag även kopplat till teori om ämnet stress.
|
7 |
Hur ambulanssjuksköterskan hanterar sin upplevelse efter en traumatisk händelse : En fenomenologisk studieEricson, Caroline, Ljungberg, Karin January 2009 (has links)
Ambulanssjuksköterskor är sårbara när det gäller både kortvarig och långvarig stress då de efter en traumatisk händelse ligger i riskzonen för att utveckla en akut stressreaktion. Stressreaktioner kan ses som en normal reaktion för den som varit med om en traumatisk upplevelse. Många har lärt sig att hantera detta i sin arbetsvardag, men för en del utvecklas denna stressreaktion till att bli långvarig. Det är betydelsefullt för ambulanssjuksköterskor att ha strategier för att kunna hantera upplevelsen efter traumatiska händelser och därmed kunna förebygga långvariga stressproblem. Vårt syfte var därför att undersöka hur ambulanssjuksköterskor hanterar upplevelsen efter en traumatisk händelse. I studien har en fenomenlogisk metod med ett livsvärldsperspektiv använts. Vi gjorde sex djupintervjuer med ambulanssjuksköterskor på en utvald station. I resultatet framkom sex innebördselement; att samtala, att använda sig av känslor, att använda sig av kognitivt tänkande, att ha möjlighet till uppföljning, att få möjlighet till en paus och att använda sig av humor. Essensen visar att ambulanssjuksköterskor använder sig av strategier som är anpassade och beroende av hur de aktuella omständigheterna ser ut. Att samtala med kollegan sågs som ett första steg i hanteringen och var betydande för hur den fortsatta hanteringen skulle gå till. Det som framkom tydligt i studien och som skulle vara önskvärt var regelbunden professionell handledning och patientuppföljning för att kunna hantera en traumatisk händelse på ett bra sätt. / <p>Program: Specialistsjuksköterskeutbildning med inriktning mot ambulanssjukvård</p><p>Uppsatsnivå: D</p>
|
8 |
Butiksrån : Upplevelser, bearbetning och behov av stödMontell, Camilla January 2006 (has links)
<p>Antalet väpnade butiksrån ökar. Denna examensuppsats syftar till att försöka förstå drabbades upplevelse, samt att undersöka hur ”hjälpare” kan stödja drabbade. Studiens upplägg, inspirerat av Grundad Teori, antar ett fenomenologiskt perspektiv. Studien är en del av projektet ”Traumatisk Stress i Arbetslivet”. Telefonintervjuer genomfördes med drabbade av butiksrån. Informanternas berättelser tydliggör butiksrånets karaktär av traumatisk upplevelse. Ungefär hälften av informanterna uppgav att de fått visst krisstöd, medan andra inte fått något stöd alls. De flesta menade dock att de återhämtat sig efter rånet, men kvarstående förändringar kan ses bl.a. i försämrad grundtrygghet. En litteraturgenomgång visar att traumapsykologi är ett nytt forskningsområde. För att bedöma individens risk för posttraumatiska besvär rekommenderas stress-sårbarhetsmodellen. Skyddande faktorer som diskuteras är socialt stöd och känsla av sammanhang tillsammans med akuta interventioner och psykoterapeutisk behandling.</p>
|
9 |
Butiksrån : Upplevelser, bearbetning och behov av stödMontell, Camilla January 2006 (has links)
Antalet väpnade butiksrån ökar. Denna examensuppsats syftar till att försöka förstå drabbades upplevelse, samt att undersöka hur ”hjälpare” kan stödja drabbade. Studiens upplägg, inspirerat av Grundad Teori, antar ett fenomenologiskt perspektiv. Studien är en del av projektet ”Traumatisk Stress i Arbetslivet”. Telefonintervjuer genomfördes med drabbade av butiksrån. Informanternas berättelser tydliggör butiksrånets karaktär av traumatisk upplevelse. Ungefär hälften av informanterna uppgav att de fått visst krisstöd, medan andra inte fått något stöd alls. De flesta menade dock att de återhämtat sig efter rånet, men kvarstående förändringar kan ses bl.a. i försämrad grundtrygghet. En litteraturgenomgång visar att traumapsykologi är ett nytt forskningsområde. För att bedöma individens risk för posttraumatiska besvär rekommenderas stress-sårbarhetsmodellen. Skyddande faktorer som diskuteras är socialt stöd och känsla av sammanhang tillsammans med akuta interventioner och psykoterapeutisk behandling.
|
10 |
Att hjälpa den som hjälper andra : avlastande samtal för ambulanspersonal - en litteraturöversikt / Relief calls for ambulance personnel : a litterature reivewLinder, Niclas, Tullberg, Ida January 2020 (has links)
Att arbeta inom ambulanssjukvården innebär ökad risk för att utsättas för en så kallad kritisk händelse som kan leda till olika stressreaktioner bland annat ångest, akut stressyndrom (ASD), posttraumatiskt stressyndrom (PTSD) och depression. Symptom på dessa reaktioner kan innefatta hjärtklappning, sömn - och koncentrationssvårigheter men också empatitrötthet, vilket påverkar vårdpersonalens förmåga att känna empati med sina patienter och förmågan att vårda dessa på bästa sätt. Avlastande samtal är ett psykologiskt stöd som används för ambulanspersonal i dagsläget som ett försök att motverka olika typer av stressreaktioner. Syftet var att beskriva kunskapsläget kring avlastande samtal för ambulanspersonal efter att de utsatts för kritiska händelser. Som metod användes allmän litteraturöversikt med induktiv ansats där 15 vetenskapliga artiklar valdes ut och som besvarade den här studiens syfte. Artiklarna söktes i databaserna CINAHL och PubMed och analyserades med integrerad analys I resultatet framkom fyra kategorier: utveckling och minskade stressreaktioner, avsaknad av avlastande samtal, negativa upplevelser och informellt kamratstöd. Som slutsats kan konstateras att det finns ett behov av ökad kunskap och utbildning kring avlastande samtal och stressreaktioner hos ambulanspersonal som utsatts för en kritisk händelse. Den fortsatta forskningen som behövs bör fokusera på en evidensbaserad modell för avlastande samtal. / To work in the field of ambulance care comes with an increased risk to be exposed to a so-called critical incident which can lead to several stress reactions, including anxiety, acute stressdisorder (ASD), posttraumatic stressyndrome (PTSD) and depression. Symptoms of these reactions can include increased heart rate, sleep- and concentration difficulties but also compassion fatigue, which will affect the nursing staff's ability to feel compassion towards their patients and their ability to care for those patients in the best way possible. Relief calls is a form of psychological support that is used for ambulance personnel nowadays as a way of trying to counteract different types of stress reactions. The aim of this study was to describe the state of knowledge concerning relief calls among ambulance personnel after being exposed to critical incidents. The method used, was a general literature review with an inductive onset where 15 scientific articles were included that gave answer to the aim of this study. The articles were found in the medical databases CINAHL and PubMed and was analysed using an integrated method. The result generated four categories: development and reduced stress reactions, lack of relief calls, negative experiences, informal peer-support. As a conclusion it was found that there is a need for increased knowledge and education concerning relief calls and stress reactions among ambulance personnel that has been exposed to a critical incident. The research needed in the future should focus on finding evidence-based models for relief calls
|
Page generated in 0.133 seconds