Spelling suggestions: "subject:"tarša"" "subject:"barša""
1 |
Mūšos baseino upių vandens kokybė ir esamų taršos šaltinių analizė / Water quality in mūša watershed and analysis of pollution sourcesMarkevičiūtė, Jurgita 08 September 2009 (has links)
Vandens kokybės tyrimus atlieka Aplinkos ministerijos regionų Aplinkos apsaugos departamentai ir Aplinkos apsaugos agentūra. Tyrimų objektu pasirinktame Mūšos upės baseine analizuoti vandens mėginiai, imti aukščiau ir žemiau miestų, žemės ūkio įtakos vietose, upių žiotyse ir Lietuvos respublikos pasienyje. Remiantis Mūšos upės baseino cheminiais-fiziniais parametrais nustatyta, kad daugelio šio baseino upių vanduo 1997 – 2004 metų periodu buvo užterštas. Kulpės (žemiau Šiaulių) ir Obelės (žemiau Radviliškio) vanduo buvo smarkiai užterštas azotinėmis bei fosfatinėmis medžiagomis; Kulpės (žiotyse), Mūšos (žemiau Kulpės įtekėjimo) – azotinėmis ir fosfatinėmis; Lėvens (žiotyse) – tik fosfatinėmis medžiagomis. Tik kai kuriose upėse stebimas vandens taršos mažėjimas. Tarp aukščiau ir žemiau miestų paimtų mėginių teršalų koncentracijų stebimas ryškus skirtumas. Iš žemės ūkio naudmenų (kurių plotas sudaro 65% viso Mūšos baseino ploto), pasklidosios taršos pavidalu, į vandens telkinius patenka azoto, fosforo junginiai bei organinės medžiagos. Remiantis teoriniais skaičiavimo metodais nustatyta, jog didžiausia žmonių sukeliama dirvožemio antropogeninė apkrova yra Šiaulių, Radviliškio ir Pasvalio rajonuose. Gyvulių sukeliama antropogeninė apkrova didžiausia yra Pasvalio, Pakruojo ir Radviliškio rajonuose. Didžiausia bendra žmonių ir gyvulių antropogenine apkrova pasižymi Pasvalio ir Pakruojo rajonai, mažiausia – Šiaulių rajonas. Daug šio tipo teršalų yra buitinėse bei pramoninėse... [toliau žr. visą tekstą] / The researches of water quality are made by regional Departments of Environment Protection of Ministry of Environment. In watershed of the Mūša were analysed samples of water taken at upwards and downwards the river from cities, agricultural spheres of influence, influx of the river and at the border of Republic of Lithuania. According to chemical-physical parameters of the Mūša watershed, in period of1997 - 2004 year, water in the most of watershed rivers was polluted. Water in the Kulpė( downwards Šiauliai) and the Obelė (downwards Radviliškis) was heavily polluted with nitric and phosphatic compounds; The Kulpė (at influx),the Mūša (downwards the Kulpė) – nitric and phosphatic;the Lėvuo(at influx) – only phosphatic. Only in some rivers degression of pollution was detected. There is a large difference between concentrations of pollution in the samples taken upwards and downwards the city. Agricultural landed property pollutes water with nitric, phosphatic compounds and organic substances. According to theoretical methods of calculation, the largest amount of anthropogenic load to soil caused by human goes to districts of Šiauliai, Radviliškis and Pasvalys. The anthropogenic load to soil caused by animals is observed in districts of Pasvalys, Pakruojis and Radviliškis. The largest anthropogenic load to soil caused by human and animals can be found in Pasvalys and Pakruojis districts, the least – in Šiauliai district. A lot of pollutants of this type can be found in domestic... [to full text]
|
2 |
Oro tarša Radviliškyje / Air pollution wakeboardingMonstavičiūtė, Raminta 17 June 2013 (has links)
Darbe analizuojami teisės aktai, atlikti KD koncentracijos tyrimai Radviliškio mieste. Miesto oro tyrimų vietos buvo pasirinktos atsižvelgiant į transporto eismo intensyvumą judriausiose miesto gatvėse. Išanalizavus gautus duomenis buvo nustatyta, kad dažniausi kietųjų dalelių koncentracijos leistinos normos viršijimai buvo nustatyti intensyviausiuose gatvėse. Išnagrinėta aplinkos oro kokybė Lietuvoje ir Radviliškio mieste. Gegužės mėnesį viršijimų nustatyta labai daug, taigi kietųjų dalelių koncentracijai įtakos turi meteorologinės sąlygos. Siekiant pagerinti Radviliškio miesto oro taršos situaciją siūloma apriboti automobilių eismą didžiausios taršos zonose (pvz. įvesti vienos krypties eismą), o automobilius be veikiančių katalitinių filtrų pripažinti techniškai netvarkingais. Individualių gyvenamųjų namų apšildymui naudoti ekologiškai švaresnį kurą, skatinti gyventojus efektyviau apšiltinti savo būstą naudojant naujas technologijas, laistyti ir plauti gatves esant sausiems orams. / The paper analyzes the legislation, to carry out studies of concentration KD Radviliškio city. Urban air monitoring site was selected on the basis of traffic intensity of the busiest streets of the city.After analyzing the data, it was found that the most common particle concentration levels below threshold levels were set on the streets of the most intense and on the streets. Examined the ambient air quality in Lithuania and Radviliškio city.In May, the exceedances found a great deal, so that particle concentration is affected by meteorological conditions. In order to improve Radviliškio urban air pollution situation is proposed to restrict car traffic areas of pollution (eg introduction of one-way traffic) and cars without catalytic active filters considered technically incorrectly. Individual residential heating use environmentally cleaner fuels, encouraging residents to better insulate your home by using new technology, irrigation and wash the streets in dry weather.
|
3 |
Oro kokybės palyginimas Vilniuje 2001 – 2010 m. naudojantis pasyviosios lichenoidikacijos metodu / Air quality comparison in vilnius in 2001 - 2010, using the passive lichenoindication methodKliukevičienė, Eglė 27 June 2014 (has links)
Šio darbo tikslas – pasyviosios lichenoindikacijos metodu įvertinti oro kokybę pasirinktame Vilniaus miesto transekte. Buvo ištirta 20 Vilniaus miesto transekto barelių, kurių plotas 1 km2. Epifitinių kerpių bendrijos buvo tiriamos ant 156 apskaitos medžių, stengiantis išlaikyti kuo tikslesnį vyraujančių medžių rūšių santykį, kaip ir 2001 metais atlikto tyrimo metu. Kiekviename kvadrate buvo tiriama iki 10 medžių. 2010 m. aptiktas toks pat (31) kerpių rūšių skaičius, kaip ir 2001 m., tačiau jis skyrėsi rūšių sudėtimi; sumažėjo jautresnių oro taršai kerpių. Epifitinių kerpių rūšių skaičius transekto kvadratuose reikšmingai skiriasi priklausomai nuo substrato savybių - ant skurdžia mineralinėmis medžiagomis pasižyminčia žieve medžių aptikta mažiau rūšių, nei ant turtinga mineralinėmis medžiagomis žieve pasižyminčių medžių rūšių. Atlikta analizė parodė ryšį tarp kerpių rūšių skaičiaus ir rajono. Nustatyta epifitinių kerpių rūšių skaičiaus sąsaja tarp atskiro atmosferinės taršos agento - SO2 koncentracijos. Taip pat nustatyta kad dominuoja nitrofilinės rūšys. Mažiausia PI reikšmė nustatyta Antakalnyje. Didžiausia PI reikšmė nustatyta miesto centre. Įvertinus visų 20 transekto kvadratuose esančią užteršimo būklę pasyviosios lichenoindikacijos metodu paaiškėjo, kad: silpnesnio užterštumo zona nebuvo nustatyta nei vienam kvadratui; didžioji tirtų kvadratų dalis priskiriama stipresnio užterštumo zonai, o likusieji miesto periferinėje zonoje esantys kvadratai priskiriami vidutinio... [toliau žr. visą tekstą] / The aim of this study was to evaluate air quality of Vilnius city chosen area, by using passive lichenoindication method. 20 (1 km2 area each) squares were investigated. Epyphytic lichens communities were studied on the 156 trees, trying to hold on the same trees species that were in the 2001 made research. In the each square it was studied about 10 trees. In 2010 m. was discovered the same lichens species number (31) as in 2001, but the species set was different by species composition: lichens species, that are sensitive to the air pollution was found less than in the 2001. Epyphytic lichens species number is different on the poor and rich in mineral substance trees: on the poor bark – less lichens species were found and on the rich one – more species were found. The analysis showed that there is a link between lichens species number and Vilnius districs. Also a link between lichens species number and SO2 koncentration was discovered, nitrofylic species also are dominant in the squares. The least PI meaning was identified in Antakalnis. The biggest PI value was in the Vilnius city center. Using lichenoindication methog it was determined that: weak pollution zone wasn‘t identified in Vilnius area squars, the most of the squares were on stronger pollution zone and the rest (in the edges of the city) squares are belong to average pollution zone.
|
4 |
Maisto radioaktyviosios taršos įtakos žmogaus vidinei apšvitai tyrimai, vertinimas ir prognozavimas / Investigation, asessment and prediction of internal exposure to public from the radioactive contamination of foodLadygienė, Rima 18 December 2006 (has links)
Maisto radiologinio monitoringo, nustatant 90Sr ir 137Cs savituosius ir tūrinius aktyvumus, optimizavimo būdai nėra nagrinėti. Nenustatyta kaip maisto mėginių radiologinių tyrimų rezultatai atspindi radionuklidų kiekį visame suvartotame maiste. Šiuo metu negalima atsakyti į klausimą, ar šalies gyventojų apšvita dėl 90Sr ir 137Cs maiste jonizuojančiosios spinduliuotės, įvertinta pagal atliktų maisto radiologinių tyrimų rezultatus, buvo ir yra tikrai tokia, kokia buvo nustatyta ar nustatoma, t. y. trūksta duomenų apie tyrimų rezultatų reprezentatyvumą. Aplinkosauginiu ir ekonominiu požiūriu įvertinti maisto radiologinio monitoringo optimalumą bei parengti jo keitimui rekomendacijas dėl taršos aplinkoje lygių ir maisto produktų importo kaitos tendencijų yra aktualu, vengiant nepagrįstai didelių radiologinių tyrimų apimčių. Optimalus mėginių kiekis ir tinkamos mėginių rūšys įgalintų išvengti nepagrįstai didelės apšvitos gyventojams, tinkamai įvertinus vidutines dozes dėl maiste esančių 90Sr ir 137Cs jonizuojančiosios spinduliuotės. Maisto radiologinio monitoringo optimizavimas svarbus ir dėl pastarųjų metų tendencijų atskirose valstybėse, taip pat ir Lietuvoje, planuojant plėtoti branduolinę energetiką. Įvertinus naujų technologijų su jonizuojančiosios spinduliuotės šaltiniais plėtrą atskirose socialinėse ekonominėse srityse yra būtina optimali radiologinio monitoringo programa, garantuojanti gyventojų apsaugą nuo jonizuojančiosios spinduliuotės. / Optimization methods of radiological monitoring of food for the measurements of 90Sr and 137Cs activity concentrations are not estimated. No determination is made in which extent the results of measurements of activity concentration in the samples reflect the amount of radionuclides in all food consumed. The estimation of the ways for the optimization of radiological monitoring of food and preparation of recommendations for the changes in the monitoring program according the levels of radioactivity in the environment and amount of food imported is relevant for the optimization of measurement program not to extend the program and to save allocations. Optimization of food radiological monitoring program should help for the protection of the public to avoid exposure due to 90Sr and 137Cs in food when the average annual dose estimation is made correctly. Optimization of food radiological monitoring is important in nowadays when the planning of development of nuclear energy is going on in different countries including Lithuania. To take into account the development of new technologies using sources of ionizing radiation the optimization of food radiological monitoring program should assure the radiation protection of public.
|
5 |
Oro taršos tyrimai centralizuoto ir individualaus šilumos tiekimo rajonuose Šiaulių mieste / Air pollution studies in central and individual heating zones in the city of SiauliaiVaičikauskaitė, Aiva 03 September 2010 (has links)
Oro tarša viena iš aktualių šių laikų problemų. Didelį poveikį oro taršai daro šildymo sezono metu neracionaliai naudojama šilumos energija namų šildymui. Dėl to daromas poveikis net tik žmonių sveikatai, bet ir aplinkai. Oro taršos tyrimai buvo atliekami centralizuoto ir individualaus šilumos tiekimo rajonuose Šiaulių mieste. Tyrimų rezultatai lyginami su aplinkos oro užterštumo normomis, kurios leidžia pateikti išvadas bei pasiūlymus racionaliam šiluminės energijos panaudojimui. Mažinant oro taršą Šiaulių mieste būtina skatinti visuomenę kuo daugiau naudoti atsinaujinančius energijos išteklius šilumos gamybai. / Air pollution is one of the big problem this time. Significant impact on air pollution has improperly used during the heating season, heat energy for heating homes. So impact human health and the environment. Air pollution studies was carried out in central and individual heating zones in the city of Siauliai. Test results are compared to ambient air pollution rules, which allow for conclusions and suggestions for the rational use of thermal energy. It is necessary to encourage the public to use the heat produced from renewable energy sources to reduce air pollution in the city of Siauliai.
|
6 |
Mūšos upės taršos problemų analizė / Pollution problems analysis in river MūšaBartkevičiūtė, Monika 02 August 2011 (has links)
Baigiamojo bakalauro darbo tema – Mūšos upės taršos problemų analizė.
Darbo tikslas – ištirti Mūšos upės taršą įtakojančius veiksnius. Aprašytos į Mūšą sutekančios Kulpės, Kruojos, Daugyvenės, Tatulos ir Lėvens upės, jų vandens kokybė bei į Mūšos upę iš šių intakų atplukdomi teršalų kiekiai. Pateiktas hidrocheminis upių įvertinimas. Analizuojama mokslinė literatūra paviršinio vandens apsaugos klausimais. Pateikiamos žinios apie Mūšos upės būklę.
Atlikti Kulpės, Kruojos, Daugyvenės, Tatulos, Lėvens upių vandens užterštumo tyrimai. Mūšoje vandens tarša matuota aukščiau Kulpės, Mūšoje žemiau Saločių bei UAB „Searimner“ kiaulių komplekso „Mūša“ teritorijoje esančiame drenažo vandenyje. Mėginiai buvo paimti vietose: vienas aukščiau miestų (Mūša aukščiau Kulpės), kiti penki mėginiai upių žiotyse – prieš įtekant į Mūšos upę, vienas šalia kiaulių komplekso esančio drenažo pabaigoje prie įtekėjimo į Mūšą, vienas 14 km nuo Latvijos sienos, žemiau Saločių gyvenvietės.
Vandens mėginiuose ištirta: vandens pH, temperatūra, skendinčių medžiagų kiekis (SM), BDS7, amonio azoto, nitritų, nitratų, bendrojo azoto, bendrojo fosforo bei fosfatų koncentracijos.
Ištirtuose vandens mėginiuose pH svyravo nuo 7,66 iki 8,07. BDS7 viršijo didžiausią leistiną koncentraciją visose tirtose upėse nuo 1 – 4 kartų, išskyrus taške Mūša aukščiau Kulpės. Amonio azoto koncentracija Kulpės žiotyse DLK (0,78 mgN/l) viršyta 5 kartus. Nitritai didžiausią leistiną koncentraciją viršija Kulpės (1,6 karto), Lėvens (2... [toliau žr. visą tekstą] / Bachelor thesis – pollution problems analysis in river Mūša.
The aim of the work – to analyse the key issues which influence pollution in river Mūša. Provided description of inflow rivers like Kulpė, Kruoja, Daugyvenė, Tatula and Lėvuo, their water quality and also their level of pollution flow to river Mūša. Evaluation of these rivers hydro-chemical state provided. Moreover, there is scientific literature analysis about protection questions of surface water. Information about the state of river Mūša provided.
Water pollution examples were taken in Kulpė, Kruoja, Daugyvenė, Tatula and Lėvuo. In Mūša water pollution was measured before Kulpė inflow, another test was taken after Saločiai village and one more from drainage water in the territory of pig complex called “Mūša”. Examples were taken from: one before the city’s (Mūša before Kulpe inflow), other five examples near the estuary, before inflow to Mūša. One more example was taken from drainage before inflow to Mūša near the pig complex and last one 14 kilometres from Latvian border, before Saločai village.
Analysed water examples revealed: water pH, temperature, flowing material quantity (SM), BDS7, ammonium nitrogen, nitrite, nitrate, total nitrogen, total phosphor and phosphates concentration.
In analysed water examples pH falter from 7,66 to 8,07. BDS7 exceeded highest permitted concentration in all analysed rivers from 1 to 4 times, except point Mūša before Kulpe inflow. Ammonium nitrogen... [to full text]
|
7 |
Vandens apsaugos problemų ir jų priežasčių identifikavimas Ventos upių baseinų rajone / Identification of water protection problems and their causes in venta river basin districtLiaškevič, Jelena 25 November 2010 (has links)
Šio darbo tikslas yra identifikuoti pagrindines vandens apsaugos problemas ir nustatyti jų priežastis Ventos upių baseinų rajone. Visa Lietuvos teritorija yra suskirstyta į keturis upių baseinų rajonus, jų pagrindu yra ir bus vykdomas vandens valdymas, reglamentuojamas Bendrosios vandens politikos direktyvos. Tam, kad tinkamai valdyti vandens telkinius, reikia iš pradžių juose identifikuoti pagrindines problemas. Tam tikslui pasiekti buvo vertinami ilgamečiai valstybinio monitoringo duomenis, naudojantis geografinėmis informacinėmis sistemomis buvo nustatomos taršos priežastys, vertinamas hidroelektrinių ir labai pakeistų vandens telkinių poveikis ekosistemoms bei buvo atsižvelgta į savivaldybių pateiktas jų teritorijai būdingas vandensaugos problemas. Darbe aptariami Ventos upių baseinų rajonui priklausantys rizikos vandens telkiniai, priežastys, dėl kurių jie buvo išskirti, taip pat identifikuotos problemos, dėl kurių vandens kokybė stebėtuose vandens telkiniuose buvo ypač bloga. Nustatyta, kad vandens telkinių būklę smarkiai veikia nuotekų valymo įrenginiai, neatitinkantys Lietuvos teisės aktų reikalavimų. Beveik visose tirtose vietose žemiau tokių valymo įrenginių vandens kokybė buvo labai bloga. Taip pat vandens telkinių būklę įtakoja žemės ūkio paskirties žemė, tačiau jos poveikį identifikuoti yra žymiai sudėtingiau. Didelis kiekis pastatytų Ventos upių baseinų rajone hidroelektrinių bei užtvankų smarkiai pakeičia vandens ekosistemas bei taip pat įtakoja vandens kokybę... [toliau žr. visą tekstą] / The key goal of this work is to identify the main problems and their causes in prevention of safety of the surface water in the Venta River Basin District. The whole territory of Lithuania is divided by four River Basin Districts as specified by Water framework directive. In order to manage the water bodies in a right manner as a first step it is needed to establish the main problems related to the water resources. For this reason to answer the key questions the data acquired within multiple years of governmental monitoring has been accumulated and analyzed. By using Geographic Information Systems the main factors of water pollution were estimated; the effect of hydroelectric power stations and very modified water bodies on water ecosystems, also the problems mentioned in the questionnaires provided by the local municipalities were evaluated. Discussion about risk water bodies and causes of their ascription to this group takes place in this final master work. Furthermore, it was estimated, why water state in observed water bodies is so poor. The funding of this work was that the quality of the surface waters in a high degree is related to the waterworks systems which are not operated by the regulated norms, which are governed by the legal acts of Lithuania Republic. Almost in every water body downstream such waterworks systems water quality has been especially poor. Also the condition of water bodies is related to the territories used by the agricultural needs but it is more... [to full text]
|
8 |
Klaipėdos miesto šiaurinės dalies oro taršos tyrimai ir modeliavimas / Investigation and modeling of the ambient pollution in Klaipeda city northern partPetrauskas, Linas 21 June 2006 (has links)
Particulate matters – affected air pollution and air pollution sources in the Northern part
of Klaipeda are being analysed in the final work. The first part of the work focuses on the air
pollution in Lithuania and worldwide, leteron methods and devices for measuring the
concentration of the particulate matters in the air are being analysed. Earlier research works on
this subject are being analysed together with various information sources.
With the help of modern efficient air polution measurement devices, particulate matters
– affected air pollution and air pollution causes in the Northern part of Klaipeda were
examined. After collecting data on transport concentration in certain streets of the seaport, it
was possible to do the modelling of segments of these streets. the resuls of the modelling are
being compared with the results of the pre-existing research.
The conclusions and recommendations of the final work are based on the analyses of
the particulate matters – affected air pollution and itas spread in Klaipeda.
the work consists of 8 parts; the Introduction, the Literature overview, the analyses of
the air pollution estimation methods and devices, Particulate matters – affected air pollution
analyses in Klaipeda city, the modelling of the particulate matters spread in the seaport,
Conclusions, Suggestions and References.
The volume of work is 119 p., excluding appendices, 56 illustrations, 17 Figures, 58
reference sources.
Articles for publication and publications... [to full text]
|
9 |
Taršos iš laivų reikalavimai ir jų vykdymo užtikrinimas Lietuvoje / Requirements on ship source pollution and their enforcement in LithuaniaKniežaitė, Agnė 22 January 2009 (has links)
Viena aktualiausių jūros aplinkos apsaugos problemų - tyčiniai neteisėti teršalų išmetimai iš laivų, pažeidžiant tarptautinius aplinkosauginius reikalavimus. Nors pavieniai neteisėti naftuotų vandenų išmetimai iš laivų dažniausiai nėra dideli, tačiau bendras visų neteisėtų išmetimų kiekis yra didžiulis.
Tarptautinė jūrų organizacija, supratusi problemos svarbą, patvirtino 1973 metais tarptautinę konvenciją dėl taršos iš laivų prevencijos, kuri vėliau virto MARPOL 73/78. Tačiau nepaisant to, kad šiuo metu MARPOL 73/78 taikoma 99 % pasaulinio laivyno, pavyzdžiui Baltijos jūroje kasmet apžvalgos skrydžių metu užfiksuojama apie 400 neteisėtų išmetimų iš laivų, tačiau jų būna gerokai daugiau. Tokiais atvejais teršėjai paprastai nėra nustatomi, nežinoma, kiek ir kokių teršalų pateko į jūrą.
Tyčiniai neteisėti naftuotų vandenų išmetimai iš laivų tai dėl ekonominių, finansinių paskatų atliekamas pažeidimas. Pažeidėjas gali turėti gan reikšmingos finansinės naudos nepriduodamas laive susidarančių atliekų (naftuotų vandenų) ar krovinio likučių į uosto atliekų priėmimo įrenginius, tiesiog juos išmesdamas į jūrą. Be to, pažeidėjai turi ekonominį pranašumą prieš tuos laivų savininkus ar įmones, kurios išleidžia nemažai lėšų investuodami į aplinkosaugines technologijas, kad tinkamai vykdytų taršos iš laivų reikalavimus.
Lietuvoje nuo 1997 m. nebuvo nustatyta nei vieno neteisėto tyčinio naftuotų vandenų išmetimo iš laivų. Siekiant įgyvendinti tarptautinius ir ES reikalavimus taršos iš... [toliau žr. visą tekstą] / Intentional illegal discharges from ships – one of the most significant environmental problems. While the individual discharges are not always large, the accumulative effect is significant. The importance of the problem was recognised by International Maritime Organization. International Convention for the Prevention of Pollution from Ships 1973 and Protocol of the 1978 relating to the International Convention for the Prevention of Pollution from Ships 1973 (MARPOL 73/78) was adopted. Today MARPOL 73/78 is applicable for 99 % World shipping tonnage. About 400 illegal oil discharges are observed during areal surveillance flights every year in the Baltic Sea, but obviously there are more of them. Usually in such cases polluter is unknown and there is no information what kind of oil is spilled and how much.
Illegal discharges from ships are an economically motivated violation, that can involve significant gain for those violating the law. The offender can have significant financial benefit not discharging ship generated waste to port reception facilities, but discharging them into the sea. In addition, those violating the law have an unfair economic advantages over companies spending the necessary money to comply with the law.
There were no illegal discharges detected in Lithuania since 1997. In order to implement international and EU requirements in the field of prevention pollution from ships, the amendments of the Low on Marine Environment Protection and the Law on State... [to full text]
|
10 |
PAKRUOJO MIESTO ĮTAKA KRUOJOS UPĖS TARŠAI / Influence of Pakruojis urban river of Kruoja pollutionGulbinaitė, Raminta 03 September 2010 (has links)
Bakalauro baigiamojo darbo tikslas – ištirti Pakruojo miesto įtaką Kruojos upės vandens kokybei. Darbe analizuojama mokslinė literatūra, paviršinio vandens apsaugos klausimais. Aprašytas hidrocheminis upių įvertinimas. Pateiktos žinios apie Kruojos upės būklę. Išanalizuoti Kruojos upės tyrimų duomenys. Aprašyti vandens kokybės cheminių parametrų kiekybinės analizės tyrimo metodai. Atliktas Kruojos upės centrinės dalies, lietaus nuotekų sutekančių į upę ir išvalytų buitinių nuotekų, išleidžiamų į Mūšą, Kruojos upės žiotyse, tyrimas. Paimtuose vandens mėginiuose ištirta: skendinčių medžiagų koncentracija, vandens temperatūra, aktyvi vandens reakcija (pH), ištirpusio deguonies kiekis, ištirpusių medžiagų kiekis, elektrinis laidis, nitritų, nitratų ir chloridų koncentracijos. Ištirtuose vandens mėginiuose daugelių atveju vanduo neužterštas, išskyrus nitritų, nitratų koncentracijas, kurios viršija didžiausią leistiną koncentraciją centrinės miesto dalies vandenyje. Lietaus nuotekų vandenyje tik nitratų koncentracija viršija DLK, o išvalytame buitinių nuotekų vandenyje – nitritai viršija didžiausią leistiną koncentracija. Siekiant pagerinti Kruojos upės vandens kokybę, darbe siūloma lietaus vandenį nuvesti į požeminius tinklus ir išvalytą nuo teršalų išleisti į atvirą Kruojos upę, įrengti paviršinių nuotekų biologinius valymo tvenkinius, užtikrinti normalų transporto eismą miesto teritorijoje esant stipriam lietui ar pavasario polaidžiams. / Environmental and professional safety bachelor subject is relevant, because water pollution is one of the most cause of concern for environmental issues. The river water is the main object of Lithuania, which connects the internal waters of the Lithuanian population is an important part of the water cycle. In order to maintain a good ecological status of river water, it is necessary to protect and conserve the rivers from pollution by harmful substances that impair the chemical and microbiological quality of river water. Therefore analysis of one of the Lithuanian city of influence - urban of Pakruojis influence of pollution in the river. One of the reasons for the contamination is precipitation, rain water, which blows directly into the river. To avoid this pollution there is need to rain water to get underground networks, and purified from contaminants released into the open river of Kruoja, installation of surface water biological treatment ponds on the river, to ensure normal traffic within the city by the strong rain.
Purpose of the research. Influence of Pakruojis urban river of Kruoja pollution.
Research methodology. In this work the scientific literature, surface water protection. Described hydrochemical assessment of rivers. Provided knowledge about the state of the river of Kruoja. Analyze river of Kruoja surveys. Describe the chemical water quality parameters for the quantitative analysis methods waste management regulatory documents.
Final results of the reseach... [to full text]
|
Page generated in 0.019 seconds