Spelling suggestions: "subject:"find farms"" "subject:"find harms""
61 |
How Literate Responses to Technical Communication Can Promote Practical Responses to Environmental ChangeLe Rouge, Mary Frances 03 June 2021 (has links)
No description available.
|
62 |
Reactive power management capabilities of Swedish sub-transmission and medium voltage level gridTomaszewski, Michal January 2018 (has links)
Rising penetration of renewable energy sources in electric power grids isboth a challenge and an opportunity to optimally utilize the potential of eitherwind or PV energy sources, to stabilize operation of future power systems.Bi-directional ows between distribution and transmission system operatorscause signicant problems with keeping the voltages in the grid within admissiblelimits. This paper contains description of Oland's island mediumandlow-voltage electric power grid, ranging from 0.4 kV to 130 kV in thepurpose of quasi-static analysis of active and reactive power ows in the system.Goal of the analysis is to optimize reactive power exchange at the pointof connection with the mainland grid. In the analyzed grid system, thereis an enormous, 190 % penetration of wind sources. Capacity of the windparks connected to dedicated buses totals to 136.1 MW, that supply up to90.5 MW of load. With industry-wise reactive power capability limits, totalcontribution of wind parks reaches almost 66 MVAr, enabling to compensatedecits and extra surpluses of the reactive power in the grid. Presentedsystem is connected to the mainland's grid through one point of connection,which is simulated as Thevenin equivalent circuit. Main objective of thethesis is to test and analyze viable solutions to minimize reactive power exchangeat the point of connection at Stavlo substation connecting Oland'sand Sweden's electric grid keeping valid all necessary contingencies enforcedby current grid codes applied in Sweden as well as thermal limits of the linesand voltage limits of the system. Furthermore, state of the art of currentreactive power compensation methodologies and most promising techniquesto eciently and eectively control reactive power ow are outlined. Droopcontrol methodologies, with focus on global and local objectives, and smartgrid solutions opportunities are being tested and modeled by the authors andare comprehensively presented in this paper. Moreover, economic costs ofcontrol methods are compared. Analysis of active power losses in the systemas well as cost of implementation of alternative solutions is presented, wheremost nancially viable solutions are outlined, giving brief outlook into futureperspectives and challenges of electric power systems. It is shown that controllabilityof reactive power support by wind turbine generators can enhanceoperation of electric power grids, by keeping the reactive power ow minimizedat the boundary between grids of distribution and transmission systemoperators. Furthermore, results indicate that extra reactive power supportby wind turbine generators can lead to diminishment of active power losses inthe system. Presented system is being modeled in the PSS/E software dedicatedfor power system engineers with use of Python programming languages.Analysis of data was done either in Python or R related environments. Thesiswas written with cooperation between KTH and E.On Energidistribution AB. / Hogre genomslagskraft av förnyelsebara energikällor i elnäteten är bådeen utmaning och möjlighet för att optimalt kunna utnyttja potentialen av vindkraft och PV källor, med avseende på att stabilisera driften av framtida elkraftsystem. Tvåvägsflöden mellan distributionoch transmissionsoperatörer orsakar betydande problem att hålla spänningen i nätet inom tillåtna gränsvärden.Denna uppsats innehåller en beskrivning av Ö lands mellanoch lågspänningsnät,på 0.4 kV till 130 kV i syftet att utföra en kvasistatisk analys av aktiva och reaktiva effektflöden i systemet. Målet med analysen är att optimera det reaktiva effektutbytet i kopplingspunkten med fastlandets nät. I det analyserade systemet, finns det en enorm potential på 190% genomslagskraft av vindkraft. Kapaciteten på vindkraftsparker kopplade till medtagna samlingsskenor i systemet uppgår till 136,1 MW, som tillgodoser upp till 90.5 MW last. Med industrimässigt begränsad reaktiv effektkapabilitet, uppgår vindkraftsparkernas bidrag till nästan 66 MVAr, vilken möjliggör kompensation för underskott och överskott av reaktiv effekt i nätet. Det presenterade systemet är kopplat till fastlandet genom en kopplingspunkt, där fastlandet är simulerat som en Thevenin ekvivalent. Huvudsakliga målet med denna uppsats är att testa och analysera gångbara lösningar för att minimera det reaktiva effektutbytet vid kopplingspunkten i Stävlö, som kopplar ihop Ö land med resterande nät i Sverige, samtidigt som alla nödvändiga villkor enligt nuvarande nätkoder i Sverige bibehålls, liksom termiska gränser för ledningarna och spanningsgränser för systemet. Ytterligare beskrivs den bästa tillgängliga tekniken som finns idag för reaktiv effektkompensation, och de mest lovande teknikerna för att effektivt och verkningsfullt kontrollera reaktiva effektflöden. Droop-kontroll-metodologier, med fokus på globala och lokala tillämpningar, och smarta nät-möjligheter testas och modelleras av författarna och presenterar djupgående i detta arbete. Dessutom jämförs ekonomiska kostnader för olika kontrollmetoder. Analyser av aktiva effektförluster i systemet samt kostnader för implementation av alternativa lösningar presenteras, där de flesta gångbara losningar behandlas, och ger en överskådlig bild av framtida perspektiv och utmaningar i elkraftsystemet. Det visas att vindturbiners kontroll av reaktiv effekt, kan förbättra driften av elnäten, genom att minimera det reaktiva effektflödesutbytet i gränsen mellan distributionoch transmissionsoperatörers nät. Ytterligare pekar resultat på att extra understöd av reaktiv effekt från vindturbiner kan leda till förminskning av aktiva förluster i systemet. Det presenterade systemet modelleras i mjukvaruprogrammet PSS/E dedikerat för elkraftsingenjörer med hjälp av Python. Analys av data gjordes antingen i Pythoneller R-relaterade miljöer. Detta arbete har gjorts tillsam-mans med KTH och E.ON Energidistribution AB.
|
63 |
Decisão de investimento entre pequenas centrais hidrelétricas e usinas eólicas: aplicação da teoria das opções reaisGiorgetto, Tiago Martinez 03 May 2012 (has links)
Submitted by Tiago Martinez Giorgetto (tigiorgetto@uol.com.br) on 2012-05-28T13:35:54Z
No. of bitstreams: 1
TMG_Dissertacao_Mestrado_Maio2012_Final.pdf: 972089 bytes, checksum: 2f6039567098db514bfb12b4ddf0896f (MD5) / Approved for entry into archive by Gisele Isaura Hannickel (gisele.hannickel@fgv.br) on 2012-05-28T15:30:44Z (GMT) No. of bitstreams: 1
TMG_Dissertacao_Mestrado_Maio2012_Final.pdf: 972089 bytes, checksum: 2f6039567098db514bfb12b4ddf0896f (MD5) / Made available in DSpace on 2012-05-28T16:44:23Z (GMT). No. of bitstreams: 1
TMG_Dissertacao_Mestrado_Maio2012_Final.pdf: 972089 bytes, checksum: 2f6039567098db514bfb12b4ddf0896f (MD5)
Previous issue date: 2012-05-03 / A Teoria das opções reais tem se mostrado um instrumental relevante na fundamentação das decisões de investimento de diversos agentes na economia, especialmente no que tange a projetos de infraestrutura, pesquisa e desenvolvimento. Dado que o setor energético brasileiro possui um arcabouço institucional que possibilita que diversos agentes privados atuem no setor, a avaliação de empreendimentos de geração de energia ganha destaque, fazendo com que a aplicação desse campo de pesquisa torne-se promissor. Assim sendo, o objetivo desse estudo é avaliar a tomada de decisão em investimentos no setor elétrico brasileiro tendo como base a aplicação da Teoria das opções reais. Para esse estudo foram selecionados, como objeto de análise, as usinas eólicas e as pequenas centrais hidrelétricas. Por meio da Teoria das opções reais conclui-se que a opção de adiar a construção de um desses empreendimentos pode gerar valor para o empreendedor. Além disso, verifica-se que as pequenas centrais hidrelétricas 'dominam' a maioria dos cenários de investimento estudados quando os preços de energia estão em alta, mas caso haja perspectiva de queda de preços no mercado de energia, porém, a decisão torna-se favorável às usinas eólicas. Por fim, é possível verificar que a análise conjunta de empreendimentos de geração de energia através, por exemplo, da abordagem quadrinomial, pode trazer ganhos na avaliação de projetos de investimento no setor elétrico. / Real Options Theory has been an important instrument for investment decisions for several agents in economy, especially for infrastructure projects, research and development. Since Brazilian energy sector has an institutional framework that enables several private agents to act in this sector, the valuation of energy generation projects is highlighted. As consequence, the application of Real Options Theory becomes promising. Therefore, the objective of this study is to evaluate the decision making on investments in the Brazilian electricity sector based on the application of Real Options Theory. For this study were selected for analysis the Wind Farms and the Small Hydro Power Plants. Through Real Options Theory we concluded that the option to defer the construction of these projects can generate value for the entrepreneur. Furthermore, it appears that the Small Hydro Power Plant "dominates" the majority of investment scenarios studied when energy prices are higher but, if there is perspective for prices reduction in the energy market, however, the decision becomes favorable for Wind Farms. Finally, it is possible to verify that the “joint analysis” for projects in energy generation through, for example, quadrinomial approach can bring gains for investors in energy sector
|
64 |
Mind the gap : En fenomenologisk analys av möjligheter och hinder för entreprenöriell förnybar elproduktion i Stockholms skärgårdChristensson, Ellinor, Svedberg, Simon January 2023 (has links)
This study uses Friederike Welter’s (2011; Welter, Baker & Wirsching 2019) concept of contextualizing entrepreneurship by analyzing discrete and omnibus variables within contexts to distinguish underlaying factors that hinder or create opportunities for increased entrepreneurship within renewable energy sources in Stockholm’s archipelago. The study is based on semi-structured interviews from stakeholders who work with renewable energy in the area both within the private and public sector. The sample number was selected by purposive sampling and consisted of 7 respondents. The qualitative analysis resulted in five phenomenologically derived themes. The results shine a light on overarching obstacles that hinder the establishment of renewable energy production in Stockholm’s archipelago such as overcomplicated institutional processes as well as overcomplicated institutional permit processes, resistance to change and lack of responsibility, regulatory gaps and regulatory overload, minimal access to the energy market and that the infrastructure of Stockholm’s electrical grid is underdeveloped. / Studien använder Friederike Welters (2011; Welter, Baker & Wirsching 2019) koncept om att kontextualisera entreprenörskap genom att analysera diskreta- samt omnibusvariabler inom kontexter för att urskilja underliggande faktorer som hindrar eller skapar möjligheter för framgångsrikt entreprenörskap inom förnybar energi i Stockholms skärgård. Studiens empiri baseras på semistrukturerade intervjuer av aktörer, både inom privat och offentlig sektor, som arbetar med förnybar energi i området. Respondenterna valdes ut genom strategiskt urval och bestod av sju respondenter. Studien antar en kvalitativ metod och resulterade i fem fenomenologiskt utvalda teman. Studiens resultat belyser förbättringsmöjligheter genom att urskilja övergripande barriärer som hindrar den entreprenöriella etableringen av förnybar energi i Stockholms skärgård såsom regulatoriska glapp, bristande definition och regelverk för Sveriges skärgård, motstånd mot förändring, överkomplicerade institutionella tillståndsprocesser och regulatorisk överbelastning, brist på tillgång till energimarknaden samt en underutvecklad infrastruktur av Stockholms elnätverk.
|
Page generated in 0.0779 seconds