Spelling suggestions: "subject:"year 7"" "subject:"near 7""
1 |
Some aspects of transition from years 6 to 7 in the Australian Capital TerritoryMajor, Glinda R., n/a January 1983 (has links)
In 1980, the A.C.T. Schools' Authority through the curriculum
development section together with its curriculum consultants, helped
to initiate and develop a pilot programme In relation to Year 6 students
about to proceed to Year 7. This programme was made possible by the
co-operative participation of both primary and secondary schools, their
principals and staffs. The programme aimed at building bridges between
primary and secondary schools, between primary and secondary teachers
and between the curriculum of primary and secondary schools.
This study began, as has been said,.where a Pilot Programme
introduced by the A.C.T. Schools' Authority, by its Curriculum Development
Section, left off. It aimed to explore further the nature of the 'day to
day' reality experienced by some Year 6 students in the Australian Capital
Territory. In addition, it aimed to explore and gain insights into the
process of transition by following up those students who had been part of
the sample in Year 6. It includes individual perceptions of the process.
In designing research instruments and investigating the process of
transition, certain theoretical concepts drawn from both psychology and
sociology were used to crystallise the observations made. In addition,
earlier studies concerning transition were assessed as well as those in
related areas.
In the process of this field study, many observations were made,
some contradictory, and generally the field study seems to have raised as
many questions as it has answered. As might have been expected, any study
dealing with human reaction is complex-more so when there are different
types of institutions to be considered. Nonetheless it is only apparently
inconclusive enquiries like this which will add to the store of knowledge
and allow assumptions to be replaced by more precise data.
|
2 |
The Effectiveness of Verbal Formative Feedback and its Motivational Impact / Effektiviteten av verbal formativ återkoppling och dess motiverande effektAlmorabe, Noor, Bahtiri, Atdhe January 2023 (has links)
This study will investigate the most efficient way of giving and receiving formative feedback. There will primarily be a focus on whether verbal formative feedback or written formative feedback is found to be more efficient by teachers and students. Furthermore, the study will also investigate if formative feedback is motivating for L2 learners. The purpose of our area of interest is that there is little research done on verbal and written approaches to formative feedback. Moreover, the educational authorities in Sweden claim that formative feedback can have little to no impact at all and in some cases even negative effects, which we find to be problematic. This research study is done on secondary school students in grades 7-9. Our findings included in the results section include eight primary sources with a focus on our area of interest. The findings indicate that a verbal approach to formative feedback is highly appreciated by students and teachers, because of its effectiveness. Our findings show that verbal formative feedback can highlight students' strengths and weaknesses. Additionally, it is efficient as it explains misunderstandings and is understood by the learners. To conclude, formative feedback has a twofold aim, on one hand, it motivates students and on the other hand, it is efficient for assigning grades.
|
3 |
Elevers erfarenheter av stöd under grundskolans senare år : En tillbakablick på stöd i läs- och skrivsvårigheter / Students´experiences of support during compulsory school year 7-9 : A retrospective view of support in reading and writing difficultiesJohansson, Ulla January 2015 (has links)
The purpose of this study is to describe some students' own experiences and involvement of remedial instruction during year seven to nine in compulsory school in Sweden. My hope is that the study may contribute in possible ways of supporting students in reading and writing difficulties. The study is qualitative with a life-world approach. Data were collected through semi-structured interviews with four upper secondary school students. The study is retrospective and describes the students´ experiences and perceptions of remedial instruction. The result shows that all four students have their unique perspectives on reading and writing difficulties or dyslexia as a phenomenon. As individuals, they have positive experiences of support and individual teachers´ commitment. These students interviewed have in common an experience of struggling and fight to get their rights respected, and that this has consuming power and energy that otherwise could have been used in the learning process. / Syftet med denna studie är att beskriva några elevers egna upplevelser och deltagande av stödinsatser under svenska grundskolans årskurser sju till nio. Min förhoppning är att studien kan bidra med möjliga vägar att stödja elever i läs- och skrivsvårigheter. Undersökningen är kvalitativ med en livsvärldsansats. Data har samlats in genom halvstrukturerade intervjuer med fyra gymnasieelever. Studien är retroperspektiv och eleverna har sett tillbaka på sin grundskoletid och beskriver sina erfarenheter och upplevelser av det stöd de fick då. Resultatet visar att alla fyra eleverna har sitt unika perspektiv på läs- och skrivsvårigheter eller dyslexi som fenomen. Som individer har de positiva erfarenheter av stödinsatser och enskilda pedagogers engagemang. Gemensamt har eleverna en upplevelse av att ha fått kämpa för att få sina rättigheter tillgodosedda och att detta tagit kraft och energi som annars kunnat komma deras lärprocess till gagn.
|
4 |
Programmering i matematik ur elevernas perspektiv : En fallstudie i en niondeklass / Programming in Mathematics from the Students’ Perspective : A Case Study in 9th GradeUeda, Maria January 2021 (has links)
Beslutsfattare i Sverige och internationellt har kommit fram till att undervisning i programmering är viktigt. I Sverige infördes således 2018 programmering i den svenska läroplanen där delar av programmeringsundervisningen ska bedrivas i matematikämnet. Många matematiklärare känner sig dock osäkra på hur denna undervisning ska utföras rent praktiskt. Syftet med detta arbete är att studera programmering i matematikämnet ur högstadieelevers perspektiv, och speciellt vad gäller matematiskt lärande och att lära sig hur man tänker vid programmering (datalogiskt tänkande). Detta görs som en fallstudie i en niondeklass som undervisades i programmering under 6 lektioner vid 5 tillfällen. Studien består av klassrumsobservationer, korta enkäter samt intervjuer med eleverna. Slutsatsen av fallstudien är att eleverna är övervägande positiva till programmering i matematik och ser det som något nytt och annorlunda. De ser programmeringen som kreativ jämfört med andra matematiklektioner och uppskattar den direkta responsen datorerna ger. Däremot har de svårt att se direkt lärande i matematik, förutom att de får använda variabler. Det räcker inte att programmeringsuppgifterna innehåller matematik för att eleverna ska uppleva att de lär sig matematik när de programmerar. Vilka tecken på datalogiskt tänkande som visar sig efter programmeringslektionerna beror på hur datalogiskt tänkande definieras. I detta arbete indelas datalogiskt tänkande i sex huvudkoncept: abstraktion, algoritmiskt tänkande, automatisering, nedbrytning i komponenter, felsökning och generalisering, varav eleverna i detta arbete visar tecken på algoritmiskt tänkande, uttrycker att de uppskattar automatisering och lär sig arbeta genom felsökning. Dessutom beskriver de att de samarbetar och kommunicerar mer på programmeringslektionerna än på andra matematiklektioner och uppskattar att få skapa egna programmeringsuppgifter och arbeta med öppna problem. / Decision makers in Sweden and internationally have come to the conclusion that teaching programming is important. In Sweden, programming was thus introduced in the Swedish curriculum in 2018, where parts of the programming education will be conducted in the subject of mathematics. Many mathematics teachers, however, feel uncertain about how this teaching should be carried out. The purpose of this work is to study programming in the subject of mathematics from the perspective of students in year 7-9, and especially in terms of mathematical learning and how to think when programming (computational thinking). This is done as a case study in a class in ninth grade that was taught programming during 6 lessons on 5 occasions. The study consists of classroom observations, short questionnaires and interviews with students. The conclusion of the case study is that the students are predominantly positive about programming in mathematics and see it as something new and different. They see programming as compared to other math lessons and appreciate the direct response the computers give. However, they have difficulty seeing direct learning in mathematics, except that the use of variables. It is not enough that the programming tasks contain mathematics for the students to experience that they learn mathematics when they program. What signs of computational thinking appear after the programming lessons depends on how computational thinking is defined. In this work, computational thinking is divided into six main concepts: abstraction, algorithmic thinking, automation, decomposition, troubleshooting and generalization, of which the students in this work show signs of algorithmic thinking, express that they appreciate automation and learn to work through troubleshooting. In addition, they describe that they collaborate and communicate more in the programming lessons than in other mathematics lessons and appreciate being able to create their own programming tasks and work with open problems.
|
5 |
Geografi i årskurs 7-9 : En undersökning av högstadieelevers tankar om och attityder till ämnet GeografiDahlman, Peder January 2019 (has links)
I föreliggande C-uppsats i Geografi söker jag ta mig an ett avgränsat ämnesområde i skolans värld genom att undersöka vad högstadieelever tänker och känner inför ämnet Geografi. Syftet med undersökningen är således att undersöka högstadieelevers tankar om och attityder till skolämnet Geografi. Undersökningens material och bakgrundsdata har inhämtats med hjälp av enkäter som elever i årskurs 7-9 vid en medelstor högstadieskola i staden Nybro i Småland har besvarat. Sammanlagt har ett sjuttiotal högstadieelever varit delaktiga i att delge sina tankar om skolämnet Geografi. Frågeställningarna som jag har utgått ifrån är följande: Vilka är elevernas tankar om, och attityder till, skolämnet Geografi? Vad har elevernas tidigare undervisning i Geografi omfattat? Hur uppfattar eleverna skolämnet Geografi – är ämnet viktigt, gillar eleverna Geografi? Vad anser eleverna vara det viktigaste att lära sig i Geografi? Att ha Geografi varje termin/läsår eller att ha Geografi varierande termin/läsår, vad anser eleverna fungerar bäst för dem? Hur rangordnar eleverna Geografi i förhållande till övriga SO-ämnen? Undersökningen ger vid handen att eleverna rankar ämnet Geografi högt. Resultaten visar dock att pojkar och flickor rangordnar SO-ämnena olika; pojkarna rankar bland annat Geografi högre än vad flickorna gör. För att med säkerhet kunna svara på varför det är just så, skulle förslagvis en longitudinell studie av elevernas attityder och tankar behöva utföras, vilket dessvärre inte ryms inom ramarna för denna undersökning, men som eventuellt skulle kunna komma att genomföras i framtiden.
|
6 |
An exploratory study of the experiences of Year 7 pupils with Autistic Spectrum Conditions (ASC) on transition to mainstream secondary schoolBennett-Warne, Anita January 2015 (has links)
The majority of children with ASC are educated within a mainstream secondary setting. The challenges within the new environment may lead to some children experiencing a breakdown in provision resulting in temporary or permanent exclusions. A gap in the literature highlights a need for research which seeks to understand the views and experiences of year 7 children with ASCs about theirtransition to mainstream secondary school. The research involved four year 7 children with ASC, from across three settings, who had recently transitioned from a mainstream primary school to a mainstream secondary school (without resource based provision). The views of their parents and teachers were also sought. A multiple-embedded case study design was employed involving four cases from across three school settings. This involved utilising a transition Q-sort and a semi-structured interview with four children and semi-structured interviews with six parents and three teachers. The data was analysed using content analysis and thematic analysis (Braun & Clarke, 2006). The findings highlight a need for individualised transition planning for the child with ASC; consideration of co-occurring difficulties and the importance of including the views of the child and parents in transition planning. The findings are discussed in relation to psychological theories and existing literature. The implications for future research, local authority policy, school staff, parents and educational psychologists are considered.
|
7 |
Aktiva högstadieelever : En litteraturstudie av effekter av aktiva lärmetoder i naturvetenskaplig undervisning på högstadiet / Active highschoolers : A literature review of the effects of active learning methods in junior high school science educationNewkumet, Erica January 2022 (has links)
Många studier har genom åren visat på effektiviteten av aktiva lärmetoder hos studenter på universitet och senare även i undervisning av små barn. Effekten av dessa metoder på högstadieungdomar är däremot inte väl kända. Genom nyckelordssökningar fanns tio studier som mötte kriterierna a) en experimentbaserad studie, b) inom naturvetenskapsundervisning, c) för högstadieåldern eller motsvarande och d) en av metoderna; Problembaserat lärande, Peer Instruction, Just-in-time Teaching eller Flippat klassrum. Studiernas resultat undersöktes för att identifiera metodernas effekter och dessa analyserades sedan med bakgrund i sociokulturell utvecklingsteori. Tre huvudsakliga effekter av aktiva lärmetoder identifierades: förbättrade akademiska resultat, utveckling av kognitiva förmågor och ökat engagemang. Dessa effekters implikationer för svensk skola diskuterades, och förslag har getts på fortsatta forskningsmöjligheter.
|
8 |
Andraspråksperspektiv på läxor : En studie om förhållandet mellan hemläxor och språklig progression i svenska som andraspråk / L2 perspectives on homework. : A study on the relationship between homework and linguistic progression in Swedish as a second languageAndersson, Annelie January 2016 (has links)
Denna studie undersöker högstadielärares erfarenheter av hemläxor i svenska som andraspråk. Studiens syfte är att synliggöra hur lärare bedömer förhållandet mellan läxor och språklig progression. En sociokognitiv teori tillämpas för att förstå lärares motivation till att dela ut läxor och anledningen till läxans utformning. Fem högstadielärares erfarenheter av hemläxor i svenska som andraspråk undersökts i semistrukturerade, enskilda intervjuer, där lärare beskriver hur de arbetar med läxor i sin undervisning. I resultatdelen används en tematisk innehållsanalys för att redovisa utfallet i material. Studiens resultat visar att lärarna anser att läxor gynnar den språkliga progressionen hos L2-elever genom att de repeterar språkliga moment så att de befästs i minnet. Vid utformningen av läxan krävs det anpassning efter språklig nivå och individ. Även hur läxan förankras, introduceras och följs upp är avgörande för dess effekt på språkutvecklingen.
|
Page generated in 0.0451 seconds