Spelling suggestions: "subject:"kationenrelation""
71 |
Sjuksköterskors uppfattningar och erfarenheter av personcentrerad omvårdnad i olika vårdkontexter : En beskrivande litteraturstudieCyrén, Monika, Karlström, Ylva January 2016 (has links)
Bakgrund: Personcentrering är en term som förekommer allt oftare inom vård och omvårdnad. Den beskriver en vård som organiseras med utgångspunkt från patientens individuella behov och har blivit synonymt med hög kvalitet inom vården. Personcentrerad vård har visat sig kunna leda till kortare vårdtider, tryggare patienter, ökad livskvalitet och färre medicinska komplikationer. I Sverige finns intentionen att införa mer personcentrering i vården. Syfte: Syftet med denna litteraturstudie var att beskriva sjuksköterskors uppfattningar och erfarenheter av personcentrerad vård i olika vårdkontexter, samt att utföra en metodologisk granskning av den urvalsmetod som de valda artiklarna redovisade. Metod: En beskrivande litteraturstudie som baseras på nio artiklar, samtliga med kvalitativ design. Resultat: Sjuksköterskor från olika typer av sjukhusavdelningar, primärvård samt boenden för personer med demenssjukdom beskrev betydelsen av att se hela människan bakom patienten, att etablera en relation för att kunna individanpassa vården och att göra patienten delaktig i den egna vården. Majoriteten av de deltagande sjuksköterskorna hade erfarenheter av olika svårigheter med personcentrerad vård. Sex studier använde ändamålsenligt urval, två hade bekvämlighetsurval och en studie beskrev inte urvalsmetod utan benämnde att studie hade en pre/post-test/follow-up design. Slutsatser: Sjuksköterskors erfarenheter visade på likheter i uppfattningar och erfarenheter av personcentrerad vård oavsett vårdkontext. Personcentrerad vård är ett etiskt förhållningsätt och för att vården ska kunna bli personcentrerad måste hela hälso- och sjukvårdsorganisationen stödja personcentrerad vård.
|
72 |
Förhandlingar mellan revisor och klient : En studie om hur relationen påverkar val av förhandlingstaktikMendel, Sandra-Olivia, Tebus, Annika January 2016 (has links)
Syfte: Studiens syfte är att studera relationen mellan revisorer och deras klienter och huruvida relationen kan definieras som proaktiv eller som reaktiv, och utifrån detta avgöra om typ av relation påverkar revisorns val av förhandlingstaktik när meningsskiljaktigheter mellan de båda parterna uppstår. Metod: Studien tillämpar en kvalitativ metod där data samlats in via semistrukturerade intervjuer. Vid insamlandet har delar av intervjuguiden givits en kvantitativ karaktär för att tydliggöra revisorernas taktikval. Såväl analysen som presentationen av resultatet har skett uppdelat i två delar. Inledningsvis presenteras klassificeringen av relationen och därefter redo-görs val av förhandlingstaktik. Resultat & slutsats: Resultatet visar att revisorer upplever förhandlingar vara en ovanlig företeelse. Vi fann dock en distinkt skillnad i de taktiker som tillämpades beroende på relation. I båda relationerna var den problemlösande taktiken främst förekommande. I den proaktiva relationen använde sig revisorn dessutom av den kompromissande taktiken medan revisorn i den reaktiva använde sig av den stridande taktiken. Studien indikerar därmed att val av förhandlings-taktik är beroende av relation. Förslag till fortsatt forskning: Fortsatta studier bör inkludera klienten och dennes syn på såväl relationer som förhandlingar. Vi rekommenderar även att de taktiker som studeras bör kompletteras och/eller omarbetas för att anpassas till de lagar och regler som gäller i Sverige. En fördjupning angående huruvida förhandlingar över huvud taget förekommer finner vi vara av intresse, då revisorer i vår studie ansåg detta tillhöra ovanligheten. Uppsatsens bidrag: Denna studie bidrar till en ökad förståelse för hur relationen är en avgörande faktor för den förhandlingstaktik som tillämpas av revisorer, och bidrar därmed till en större medvetenhet till varför förhandlingar tar en viss form. Studien spekulerar även kring flertalet anledningar till varför förhandlingar visat sig förekomma mer sällan än i tidigare publicerad forskning, och bidrar därmed till uppslag för fortsatta studier inom ämnet. Nyckelord: Revisor, klient, relation, förhandling, oberoende
|
73 |
Att tvingas till vård : En litteraturstudie om hur personalens bemötande påverkar patienters upplevelser av psykiatrisk tvångsvårdHägg, Elin, Vahlberg, Sofie January 2016 (has links)
Titel: Att tvingas till vård – En litteraturstudie om hur personalens bemötande påverkar patienters upplevelser av psykiatrisk tvångsvård. Bakgrund: Att vårdas enligt Lagen om psykiatrisk tvångsvård (LPT) innebär att en person tvingas till vård mot dennes vilja. Personer som vårdas enligt LPT lider av allvarliga psykiska störningar som exempelvis någon form av psykos, självmordsbenägenhet och/eller svår personlighetsstörning. Syfte: Att belysa hur personalens bemötande påverkar patienters upplevelser av att vårdas under tvång inom psykiatrisk öppen- och slutenvård. Metod: Litteraturstudie baserad på 8 kvalitativa empiriska originalartiklar som samtliga kvalitetsgranskades som höga. Databaserna CINAHL, PsycINFO och PubMed användes i artikelsökningen. Artiklarna var utförda i Sverige, Norge, Storbritannien, Irland och Österrike. Resultat: Tvångsvården upplevdes oftast som negativ men kunde även upplevas som befriande. Ett gott bemötande från personalen bidrog till en mer positiv upplevelse av tvångsvården. Resultatet delades in i två huvudkategorier: “Möjligheten att få en relation till personalen” samt “Att respekteras som människa”. Konklusion: Det är av stor vikt att tillvarata patienters upplevelser för att medvetandegöra brister i bemötandet från personalen. Möjligheten för en positiv utveckling inom den psykiatriska tvångsvården kan öka om information kring patienters upplevelser når den berörda personalen.
|
74 |
SJUKSKÖTERSKANS UPPLEVELSE AV PATIENTENS DELAKTIGHET I VÅRDEN NÄR PATIENTEN TALAR ETT FRÄMMANDE SPRÅK : En intervjustudieSöderberg, Malin, Petersson, Frida January 2016 (has links)
SAMMANFATTNING Bakgrund: Idag talas en rad olika språk i Sverige. Att inte tala samma språk gör situationen i sjukvården komplex. Det främmande språket bidrar till svårigheter för sjukvårdspersonal och patient att kommunicera med varandra. Syfte: Syftet var att undersöka sjuksköterskans upplevelse av patientens delaktighet i vården när patienten talar ett främmande språk. Metod: En kvalitativ metod användes och datainsamling skedde genom intervjuer med sju sjuksköterskor. Materialet analyserades med en kvalitativ innehållsanalys. Resultat: Resultatet belyser att sjuksköterskorna upplever att det finns hinder för delaktigheten såsom språkbarriären mellan sjuksköterskan och patienten och de kulturella skillnader som föreligger. Även osäkerheten med en tredje part i mötet utgör ett hinder för delaktigheten. Samtidigt som det finns hinder finns det även resurser för att möjliggöra delaktighet. Tolken är viktig och fungerar som en förmedlare mellan sjuksköterskan och patienten. Sjuksköterskans förhållningssätt är även viktigt för att patienten ska få möjlighet att vara delaktig i sin vård. Slutsats: Det är svårt för sjuksköterskan att få patienter med främmande språk delaktiga i sin vård. Mötet med patienter som talar ett främmande språk är tidskrävande och som sjuksköterska är det viktigt att ta sig tiden för att få patienten delaktig och på så vis främja patientens hälsa och välbefinnande.
|
75 |
Thematic knowledge extractionZhang, Shaomin January 2003 (has links)
No description available.
|
76 |
Två olika perspektiv: : Upplevelser av relationen mellan en person med Borderline personlighetsstörning och dennes närståendeForsberg, Anna January 2012 (has links)
No description available.
|
77 |
Adolescents sujets à la précarité, à la violence et au danger; et psychothérapie institutionnelle / Adolescents subject to precariousness, violence and danger ; and institutional psychotherapySpriet, Andras 22 September 2017 (has links)
Notre étude concerne la précarité, la violence et le danger chez les adolescents du quartier Hatikva, situé dans la banlieue-sud de Tel Aviv en Israël ; et la prise en charge de ces adolescents par l'institution Beit Ham au moyen de la psychothérapie institutionnelle. La précarité organise ici le quotidien de l'adolescent, ce déjà enfant : ici, l'enfant et l'adolescent sont confrontés à la précarité dans les domaines les plus élémentaires soit l'alimentaire, le jeu, le développement, l'accueil familial et sociétal, la protection, l'espace et la relation. C'est alors ce rapport intersignifiant élémentaire, structurant, entre ensemble et partie, entre nécessité et légitimité qui manque ou est très insuffisant pour permettre à la parole et à la demande de l'adolescent de s'articuler à l'extérieur, et par conséquent de constituer un appui et un recours. D'où notre problématique : la violence et le danger chez l'adolescent sont fonction de la précarité de la relation. Alors c'est cette "relation de connexion" (J. Lacan) élémentaire, ce rapport intersignifiant structurant entre énoncé et énonciation, entre "matériel signifiant" (J. Lacan) et sens, entre organisation déjà là et une présence qui n'opère pas. Ce qui confronte nombre d'adolescents et d'enfants à une difficulté de rencontre entre l'espace psychique et l'espace social, à une errance psychique et sociale, et à une difficulté de s'appuyer et de recourir au soutien extérieur pour faire face aux violences et aux dangers fortement présents dans leur milieu de vie. Mais ici c'est cet "espace du politique" (H. Arendt), cet espace de la relation, cette "signification de la participation" (L. Lavelle) qui sont sérieusement à interroger; soit ce "pas décisif culturel" (S. Freud). Mais la situation est critique car le potentiel de danger est très grand pour beaucoup de ces enfants et de ces adolescents. C'est donc la politique que ces adolescents interpellent directement, et nous avec : soit le sérieux de cette garantie d'un espace commun pour tous, du droit à la Cité, du droit à l'accueil et à la protection ; soit ces fondamentaux politiques non négociables pour la présence d'un enfant et d'un adolescent au monde c'est-à-dire de cet espace de la relation, de cet espace du rapport – intersignifiant – élémentaire et structurant. Qu'en est-il de cette existence politique d'un adolescent et d'un enfant, dont l'inconscient semble l'expression, quand le préjudice politique, quand la « misère symbolique » (P.-L. Assoun) auxquels sont confrontés tant d'enfants et d'adolescents sur ce terrain, ne permettent plus cette solidarité – existentielle – entre une présence au monde et espace, relation et structure, ou encore ce rapport intersignifiant élémentaire entre présence et participation, entre unité et continuité? / Our study concerns the precariousness, danger and violence among adolescents in the Hatikva neighborhood, situated in the southern suburbs of Tel Aviv in Israel; and the care provided for these adolescents by the Beit Ham institution by means of institutional psychotherapy. Here, precariousness rules over the daily life of the adolescent, who is yet a child: here, the child and the adolescent are confronted with precariousness in the most basic of domains, be it that of nutrition, play, development, family and societal climate, protection, space, and relationships. It is thus this relation of basic, structuring, cross-signifying relation, between whole and part, between necessity and legitimacy, which Is lacking or which is too insufficient to allow the verbal exteriorization of the adolescent’s own speech and demands, and thereby constitute support and remedy. Hence, our difficulty: violence and danger among adolescents are linked to the precariousness of the relationships. So it is this basic ”relationship of connection” (J. Lacan), this structuring cross-signifying relation between an utterance and the act of uttering itself, between “signifying material” (J. Lacan) and sense, between the existing organisation and a non-operating presence. Which makes it that numerous adolescents and children are confronted with a matching difficulty between physical and social space, with a psychic and social vagrancy, and with a difficulty to draw on and to resort to external support in order to face the ever-present violence and danger in their living environment. But in this case, it is this “political space” (H. Arendt), this relational space, this “significance of participation” (L. Lavelle) that are to be seriously questioned; or this “decisive cultural step” (S. Freud). But the situation is a critical one because the potential danger is very high for many of these children and adolescents. It is thus politics that these adolescents are directly calling out to, along with us: either the reliability of this guarantee of a common space for all, the right to a housing project, the right to acceptance and protection; or these fundamental, non-negotiable politics for the presence of a child or an adolescent in the world, that is to say, in this relational space, this connective space – cross-signifying – basic and structuring. What about this political existence of an adolescent and a child, whose unawareness is taken as expression, when the political prejudice, the “symbolic misery” (P.-L. Assoun) that so many children are confronted with in this region, no longer allow for this existential solidarity between a presence in the world and in the physical space, relationship and structure, or even this basic cross-signifying relation between presence and participation, between unity and continuity?
|
78 |
Omvårdnad på AkutmottagningenPettersson, Jimmy, Grunditz, Mauritz January 2007 (has links)
<p>Till akutmottagningen kommer ett stort antal patienter med varierande behov. Det är en stor utmaning för sjuksköterskan att bedriva individanpassad omvårdnad utifrån patienternas skilda tillstånd, för att därmed säkerställa ett gott omhändertagande. Syftet med litteraturstudien var att belysa hur omvårdnaden utförs i den specifika situation som råder på akutmottagningen, sett utifrån sjuksköterskans och patientens perspektiv. Studien genomfördes som en litteraturöversikt där tio artiklar granskades och stod till grund för resultatet. I resultatet framkom tre huvudkategorier som gestaltade omvårdnaden på akutmottagningen. Dessa var: förhållanden på akutmottagningen, sjuksköterskans upplevda funktion och patientens upplevelser av omhändertagandet på akutmottagningen. I resultatet framkom att akutmottagningen dominerades av en medicinsk teknisk kultur och vården följde en löpandeband princip. Detta visade sig fungera väl i det akuta skedet då patienter upplevde sig väl omhändertagna och sjuksköterskan upplevde både mening och tydlighet i sin funktion. Brister framkom dock tydligt i den icke akuta vården där sjuksköterskans roll inte var klart definierad och patienten upplevde ett sämre omhändertagande. Då ämnet inte grundligt utforskats som ett problemområde kan luckor ses i den kunskap som finns att tillgå, därför efterfrågas ytterligare forskning.</p>
|
79 |
Utan den andres bekräftelse är jag ingenting : En studie om kvinnan i kärleksrelationer och relationerAlce, Özgul January 2007 (has links)
<p>The aim of this essay is to analyse young peoples view and thoughts about women. I have studied how young people “create women” in an opinion poll about love relations and relationships.</p><p>The survey has been answered by high school student in a suburb in Stockholm. My main question is: What conceptions of the women are presented in love relationships and relationships in general?</p><p>To analyse the data, I have used a qualitative method which means that I have tried to understand and interpret their answers. The study consists of two surveys, one about love relationships and the other about empathy. The outcome of the study is presented as different women characters such as the shy women, the affectionate and the rescuing women, the bimbo and the object. The study shows that women and men are indeed a part of the construction of women.</p><p>The study shows a pattern of words and actions that the young people connect to the female. It also shows that it is more accepted and expected for girls to write about feelings and pain. Young people seem to define themselves in a connection to the opposite by comparing</p><p>themselves to the opposite sex. For example a woman who shows her feelings serves a purpose, the action is done in a way to be confirmed of the people around her, that she is a woman. Both boys and girls are a part of constructing women. They perform a pattern of</p><p>actions that clearly shows the existents of norms; the effect of repeated actions is gender. It means that young people ‘look for’ actions that confirms there gender.</p><p>The keywords in this study are young people, women, gender, love relationships/relationships.</p><p>Finally I would like to thank my tutor Ana Graviz and the research group who has given support and help during the study and at the time of writing. And a big thanks to those who made this study possible, the class that participated in the study and their teacher.</p>
|
80 |
Omvårdnad på AkutmottagningenPettersson, Jimmy, Grunditz, Mauritz January 2007 (has links)
Till akutmottagningen kommer ett stort antal patienter med varierande behov. Det är en stor utmaning för sjuksköterskan att bedriva individanpassad omvårdnad utifrån patienternas skilda tillstånd, för att därmed säkerställa ett gott omhändertagande. Syftet med litteraturstudien var att belysa hur omvårdnaden utförs i den specifika situation som råder på akutmottagningen, sett utifrån sjuksköterskans och patientens perspektiv. Studien genomfördes som en litteraturöversikt där tio artiklar granskades och stod till grund för resultatet. I resultatet framkom tre huvudkategorier som gestaltade omvårdnaden på akutmottagningen. Dessa var: förhållanden på akutmottagningen, sjuksköterskans upplevda funktion och patientens upplevelser av omhändertagandet på akutmottagningen. I resultatet framkom att akutmottagningen dominerades av en medicinsk teknisk kultur och vården följde en löpandeband princip. Detta visade sig fungera väl i det akuta skedet då patienter upplevde sig väl omhändertagna och sjuksköterskan upplevde både mening och tydlighet i sin funktion. Brister framkom dock tydligt i den icke akuta vården där sjuksköterskans roll inte var klart definierad och patienten upplevde ett sämre omhändertagande. Då ämnet inte grundligt utforskats som ett problemområde kan luckor ses i den kunskap som finns att tillgå, därför efterfrågas ytterligare forskning.
|
Page generated in 0.0975 seconds