Spelling suggestions: "subject:"gräsrotsbyråkrati.""
21 |
“Kriminalitet är när skolan inte fungerar” : En kvalitativ intervjustudie om hur skolpersonal uppfattar brottsförebyggande arbete.Enmark, Caroline, Erkenmark, Madeleine January 2024 (has links)
Brottsförebyggande arbete utgör en central del i kriminalpolitiken och är således ständigt föremål för debatt. Debatten har förskjutits från att primärt fokusera på förändringar av ekonomiska och sociala resurser till att förstärka skolans brottsförebyggande arbete och samarbete med andra aktörer. Skolan är en plats där barn och ungdomar spenderar en betydande del av sin tid och anses därför vara en central aktör i det brottsförebyggande arbetet. Skolpersonal bedöms ha möjlighet till att tidigt identifiera, fånga upp “riskelever” och tillhandahålla individuellt stöd. Tidigare forskning har visat att faktorer såsom skolmisslyckanden, socioekonomiska förutsättningar och kriminella umgängen ökar risken för att ingå i kriminalitet. Goda relationer, trygghet, högt skolethos och god samverkan menar forskningen kan motverka riskerna. Trots omfattande forskning om skolans roll i det brottsförebyggande arbetet verkar skolpersonalens perspektiv saknas. Denna studie ämnar att fylla denna kunskapslucka genom kvalitativa intervjuer med grundskolepersonal i Stockholm som behandlar deras uppfattningar av det brottsförebyggande arbetet som utförs. Studien utgår från Lipskys (2010) teori om gräsrotsbyråkrater som utmärker sig genom att arbeta nära andra människor och ha ett stort handlingsutrymme. I och med att brottsförebyggande arbete sker på olika nivåer inom skolverksamheten inkluderar studien perspektiv från både lärare och rektorer. Resultatet visar att båda yrkesgrupperna definierar brottsförebyggande arbete på ett liknande sätt genom bland annat goda relationer, individanpassad skolgång och genom att göra “det lilla extra”. Däremot skiljer sig innebörden av begreppen mellan yrkesgrupperna och således även deras implementering på ett överraskande sätt. Skillnaderna i implementeringen visade sig även påverka yrkesgrupperna på olika sätt.
|
22 |
(O)hindrad att handla? : En kvalitativ studie om evidensbaserad praktik (EBP) och socialarbetares handlingsutrymmeNilsson, Linda, Kvarnborg Kjeseth, Natalie January 2014 (has links)
No description available.
|
23 |
Yttre förändring och inre anpassning : Organisation och arbete inom tre kommuners stödboenden för ensamkommande ungdomar / External change and internal adjustment : Organisation and work in supported housing for unaccompanied youths in three municipalitiesHöglund, Petra January 2018 (has links)
The Swedish child welfare system allows a possibility to place children in out-of-home-care. In 2016 a new form of placement was introduced: supported housing [stödboende]. The main purpose of a placement in supported housing is to prepare the residents – young people between the ages of 16 and 20 – for an independent life and living. Unaccompanied youths constitutes a category of service-users that has become relevant for placement in supported housing due to the assumption that they are in need of support-oriented rather that treatment- and care-oriented services. The purpose of this master’s thesis is to analyse how supported housing units for unaccompanied youths are organised and how the staff describe working to ensure the independence of the youths. To meet the purpose of the study, supported housing units in three Swedish municipalities have been studied through a total of 15 semi-structured interviews with section managers, unit managers, coordinators and staff. Supported housing for unaccompanied youths has been studied as an organisational idea which has been received and adopted in the municipalities. To understand how external pressure and internal processes influence the units and the work, an organisational perspective has been applied on the empirical material, through new institutionalism and Lipsky’s theory of street-level bureaucracies. From Said’s theory of orientalism the construction of “the other” is used as a complement to also understand how different constructions of residents and work with independency are expressed. The results of the study indicates that the organisation of the units and the work within them are highly affected by external factors, such as reduced economical resources and the situation in which many of the placed youths are still awaiting decisions on their asylum applications due to long processing times at the Swedish Migration Agency. This leads to great challenges both in terms of organisation and work. To meet the needs of the situation informal adjustments of routines and work are often made by both managers and staff. Concerning the work with independency, a division of three becomes visible: practical, societal and emotional/social independency. How the work is conducted seems to be influenced not only by the discretion of the staff, but also by whether or not the youths have received a residential permit. An important conclusion is the emergence of a construction of the “ideal” supported housing unit, where the placed youths can practice on standing on their own two feet in a safe environment. However there is also a parallel construction of “reality”, where challenges beyond the control of the staff and managers highly affect the units and the organisation of the work, including economical resources, the Swedish asylum politics, other social service actors, as well as the mental health of the placed youths.
|
24 |
“Socialtjänsten har tagit barnperspektivet i beaktning, det är en urusel mening egentligen.” : En kvalitativ intervjustudie om socialsekreterares upplevelser av barnperspektivet i arbetet inom ekonomiskt biståndEkman, Cecilia, Pastrana, Tania January 2020 (has links)
Huvudsyftet med denna studie var att undersöka hur socialsekreterare upplever barnperspektivet i arbetet inom ekonomiskt bistånd innan och efter inkorporeringen av Barnkonventionen. Vi undersökte även vilken position barn har i socialsekreterarnas utredningar. Föreliggande studie avsåg att vara en kvalitativ intervjustudie där empirin grundar sig på sex stycken intervjuer med socialsekreterare som arbetar inom ekonomiskt bistånd i olika kommuner i Sverige. Empirin har analyserats med hjälp av barndomssociologi samt Michael Lipskys teori om gräsrotsbyråkrater. Analysmetoden som användes för att analysera respondenternas utsagor var tematisk innehållsanalys. Studiens resultat visade att flertalet socialsekreterare ansåg att barnperspektivet är tvetydigt och komplext i praktiken på grund av de många lagar och riktlinjer som präglar arbetet med ekonomiskt bistånd. Trots detta ansåg samtliga socialsekreterare att barnperspektivet är viktigt men att deras arbetsplatser har en del utrymme för ytterligare förbättring. Resultatet visade fortsättningsvis även att barn tenderar att bli mindre uppmärksammade än vuxna samt att socialsekreterarna saknade tillräckliga resurser, i form av tid och vidareutbildning, för att kunna arbeta enligt ett barnperspektiv fullt ut. / The main purpose of this study was to investigate how social workers in the social services’ management of financial assistance experience the use of the child perspective before and after the incorporation of the Convention on the Rights of the Child. We also examined how children were being positioned in social workers investigations. The method applied is a qualitative interview study and the empirical data lies in six interviews with social workers that work with financial assistance in different municipalities in Sweden. The empirical data has been analyzed through childhood sociology and Michael Lipsky's theory of street-level bureaucrats. The empirical data was evaluated through thematic analysis. The results showed that most of the social workers consider that the meaning of the child perspective appears to be somehow ambiguous and complex due to laws and regulations that characterize the work within financial assistance. Although all informants consider the child perspective to be important, they experience that their workplaces have room for improvement. The results also showed that children seem to be noted less in comparison to adults and that social workers don’t have enough resources, in terms of time and further education, to fully commit to the child perspective.
|
25 |
Barnperspektivet inom ekonomiskt bistånd : En intervjustudie om socialsekreterares upplevelser av barnperspektivet i handläggningen av ekonomiskt biståndBappy, Md Rasheduzzaman January 2022 (has links)
The following study aims to study how social workers in the processing of social assistance relate to child perspective after the incorporation of the Convention on the Rights of the Child. It has been also examined how organizational guidelines and rules affect the processing of social assistance. This study has a qualitative research approach, and the empirical data has been collected through five interviews with social workers, who are working with social assistance in two different municipalities in Sweden. The empirical material has been analyzed through Michael Lipsky´s theory of street-level bureaucrats and discretion. All the social workers in this study consider that taking into consideration to child’s perspective is very important in the processing of social assistance but it is somehow ambiguous and complex. As a result, sometimes the social workers do not have the opportunity to consider child perspectives, even though there is now a law stipulated after the incorporation of the Convention on the Rights of the Child into Swedish law. Some of these factors that make the work difficult for social workers in the processing of social assistance are lack of time, rules and laws, indistinct organizational guidelines, etcetera. The results of this study also show that the social workers do not want to talk to or meet the children during the processing of social assistance and the working process can differ between the municipalities, where one municipality has much more difficulty in considering child perspectives due to too much workload and lack of time.
|
26 |
Socialsekreterares upplevelse av sitt handlingsutrymme : - Att bedöma risk och behov för barn och unga som riskerar att begå eller återfalla i brottHolmgren, Stina, Malmsten, Amanda January 2022 (has links)
I dagsläget finns det forskning om socialsekreterares handlingsutrymme. Men det saknas forskning som besvarar frågan hur socialsekreterare upplever sitt handlingsutrymme givet de organisatoriska utmaningar som tidigare forskning belyser. I relation till detta saknas forskning som mer specifikt analyserar vilka organisatoriska faktorer och sammanhang som påverkar handlingsutrymmet att agera som policy makers. Den här studien bidrar till att fylla detta forskningsglapp genom att genomföra kvalitativa intervjuer med socialsekreterare. För att vidare tolka det empiriska materialet med hjälp av ett teoretiskt ramverk byggt på Michael Lipskys teori om gräsrotsbyråkrater som policy makers och Roine Johanssons vidareutveckling av Lipskys teoretiska ramverk. Syftet med denna studie har varit att undersöka socialsekreterares upplevelse av vad som påverkar deras handlingsutrymme att utreda och bedöma risk och behov för barn och unga som riskerar att begå eller återfalla i brott. Detta upplevda handlingsutrymme har vidare tolkats och förståtts med hjälp av Johanssons tre teoretiska begrepp grad av regelbundenhet, specialiseringsgrad och avstånd. Begreppen topdown och bottom-up perspektiv används för att förstå hur gräsrotsbyråkratens,handlingsutrymme skapas i mötet mellan organisationens bestämmelser, riktlinjer och praxis (top-down) och deras egen möjlighet att tolka och tillämpa dessa riktlinjer och praxis (bottomup). För att besvara syftet har sex kvalitativa intervjuer med socialsekreterare från den sociala barn- och ungdomsvården genomförts. Studiens resultat visar att det som påverkar socialsekreterarnas upplevda handlingsutrymme är förankrat i vilken grad de ges möjlighet att anta rollen som policy makers eller inte. Vår studie har uppmärksammat gräsrotsbyråkraten, i det här fallet socialsekreteraren, som möter klienten och som samlar in underlaget för en riskoch behovsbedömning. Deras upplevelser är betydelsefulla för att se över det organisatoriska sammanhanget inom socialförvaltningar. Detta för att möjliggöra risk- och behovsbedömningarna som i enlighet med socialnämndens uppdrag verkar för att barn och unga växer upp under goda och trygga levnadsförhållanden.
|
27 |
“Om vi bygger starka barn slipper vi laga så många trasiga vuxna” : En kvalitativ studie om socialsekreterares upplevelser kring barn som bevittnat våld, vilka konsekvenser barnen får och vilket stöd som ges, samt hinder för att kunna hjälpa de utsatta barnen. / "If we build strong children, we will not have to fix as many broken adults" : A qualitative study about social workers experiences of children who have witnessed violence, what consequences the children gets and what support is given, as well as the obstacles for helping the exposed children.Eklöf, Anna, Jonsson, Gabriella January 2021 (has links)
The purpose of the study is to seek an understanding of social workers experiences in working with children who have witnessed violence. The study aims to study and analyze what efforts the social services offer children who have witnessed violence, and what difficulties there are for social workers to help children who have witnessed violence, with the ambition to increase knowledge about what support children who have witnessed violence receive from social services and whether there are factors experienced that make it more difficult for social workers to work with children who have witnessed violence. To answer this purpose, the following questions were asked: According to the social workers, how are children affected by witnessing violence? How does the social service work with these consequences and what support does the social service offer to children who have witnessed violence? According to the social workers, what are the obstacles to being able to give children that support after they have witnessed violence? To pursue the study, we chose to do a qualitative method and we interviewed five social workers. The essay's results show that the social workers think that the consequences of witnessing violence are very different for each child. But there is a common picture among the social secretaries that children who witness violence are exposed to great psychological stress. It will also have a negative effect on the children's social, mental and physical well-being. Several times the child has their basic safety removed. The study also shows that social workers experience that they can not always help the children although they want to and believe that the children are in need of help. The result has been analyzed using theories about coping and street level bureaucracies. The coping strategies were mainly helpful in analyzing the first question regarding children's consequences. Street level bureaucracies were especially helpful in explaining the support provided by social workers to children and the obstacles that may exist in helping children who have been subjected to violence and who have adopted the various coping strategies.
|
28 |
Behandling i skuggan av våldsvågen. : En kvalitativ studie om programverksamheten på SiS. / Treatment in the shadow of the wave of violence. : A qualitative study of the program activities at the National Board of Institutional CareEriksson, Simon January 2024 (has links)
Denna studie syftar till att undersöka förutsättningar, hinder och möjligheter att bedriva behandling inom ungdomsvården på Statens institutionsstyrelse. Studien lutar sig mot bakgrund av en samhällsutveckling där allt fler unga begår grova brott och får allt svårare problem. Samtidigt kritiseras Statens institutionsstyrelse av media och andra myndigheter för att inte kunna hantera sitt uppdrag. Samtidigt som SiS behöver tvångsvårda fler ungdomar involverade i grov brottslighet, vilket i sin tur inneburit ett behov av skärpt säkerhet, behöver myndigheten också ge god omsorg och behandling till de ungdomar som placeras utifrån andra behov. Uppdraget är svårt, och i verksamheterna arbetar människor som valt att jobba på SiS utifrån en vilja och ambition att kunna påverka och hjälpa ungdomar med svåra problem. Med hjälp av Lipskys teori om gräsrotsbyråkrater och begreppet handlingsutrymme, undersöks hur personal som arbetar med behandlingsprogram hanterar de dubbla kraven från organisationens riktlinjer och ungdomarnas individuella behov. Med en kvalitativ ansats analyserades intervjuer med tematisk analys. Resultaten visar på organisatoriska hinder men också på en tro på förändring genom professionell erfarenhet och kunskap. Resultaten visade också att rätt kompetens är avgörande för att kunna bedriva behandling för myndighetens målgrupper och att finns en brist på behandlingsmetoder för grovt kriminella ungdomar. Resultaten betonar också ett behov av ökad medvetenhet, utbildning och möjligheter till för en kontinuerlig vårdkedja för att öka kvalitén på behandlingsarbetet. Slutligen belyser resultaten maktaspekter inom tvångsvården som ett hinder för behandlingsarbetet och föreslår ett förändringsarbete mot mer vårdande än straffande och kontrollerande strategier.
|
29 |
”De vi utreder som inte har IF på papper, de vi kallar för svaga föräldrar” : En kvalitativ studie om socialarbetares erfarenheter och kunskaper om föräldraskap i kombination med intellektuell funktionsnedsättningLyberg, Tilde, Byrsjö, Alma January 2024 (has links)
The number of people with intellectual disabilities having children has increased since the abolition of the forces of sterilizations in Sweden and with the improved right and living conditions. Previous studies showed that this is a large client group within social services and that parents feel mistrusted in their interaction with the authorites despite improved living conditions. Our qualitative study aimed to investigate social workers' experiences of assessing children's needs and parental capacity in families where one or both parents have intellectual disabilities and to identify the social worker’s state of knowledge working with this target group. The study has been conducted with a qualitative approach in the form of semi-structured interviews with professionals working and investigating these families. The empirical data has been analyzed with Michael Lipsky’s theory of street-level bureaucrats which highlights the social workers discretion in their work which can be considered to be complex. The results provide a deeper understanding of the experiences, challenges and knowledge social workers have working with families where the parents have an intellectual disability.
|
30 |
Kärlekens sista rum : Enhetschefer i socialtjänsten om äldres lagliga rätt att sammanbo i särskilt boendeDahlgren, Charlotta, Nerström, Andreas January 2019 (has links)
This study aimed to examine the reasoning among first line managers concerning the law from 2012 which gives older couples the right to continue living together even when only one of them needs special housing for service and care. We used a qualitative method with data collected through individual semi-structured interviews with six care managers in different municipalities in Sweden. The theoretical approach and interpretative framework for the analysis consisted of Michael Lipsky’s theory of street-level bureaucracy, Roine Johansson’s swedish adaption of this theory and Max Weber’s theory about social actions. We found that there was little variation in how the interviewed care managers used the law and the guidelines to support the work in the organisation rather than seeking individually based solutions for the elderly. The main conclusion of our study was that the law concerning the cohabitation guarantee for elderly has made little difference.
|
Page generated in 0.1065 seconds