1 |
Grundskollärares syn på skrivuppgifter : En intervjustudie om grundskollärares erfarenheter av arbetet med skrivande och skrivuppgifterJohansson, Nadja, Älvebratt, Linn January 2018 (has links)
Denna studie syftar till att undersöka hur grundskollärare arbetar med skrivande och skrivuppgifter på lågstadiet. Detta undersöker vi genom kvalitativa intervjuer med sex stycken grundskolelärare som undervisar i F-3 i svenska. Under intervjuerna ställer vi samma frågor till samtliga lärare, genom detta kan vi sedan analysera och jämföra den data som vi får på ett rättvist sätt. Vid analysen av vår data använder vi oss av den tematiska innehållsanalysen för att analysera och så att resultatet blir så tydligt som möjligt. Dessa intervjuer visar att alla lärare tar hänsyn till elevernas aktuella intressen och kunskaper vid utformandet av skrivuppgifter. Samtliga lärare tar hänsyn till elevernas olika förkunskaper och anpassar undervisningen till de olika nivåerna som eleverna ligger på. Vidare visar resultatet att ett övervägande antal av lärarna väljer att arbeta med skrivuppgifter på samma sätt med alla uppgifter. Detta gör att eleverna känner sig trygga i arbetssättet och kan fokusera mer på själva uppgiften än på strukturen runt omkring den. Resultatet visar även att det är viktigt att elevernas texter har en mottagare så skrivandet blir mer verklighetsförankrat för eleverna, genom detta blir skrivandet mer betydelsefullt än om texten endast stannar hos läraren. Genom denna studie har vi funnit flera faktorer som påverkar arbetet kring skrivuppgifter, bland annat elevgruppens nivåer, arbetslagets sätt att arbeta, resurser från skolan samt lärarnas egna tolkningar av LGR 11 och dess kunskapskrav.
|
2 |
Skolans demokratiuppdrag i undervisningen : Lärares uppfattningar av demokratiuppdraget i samhällskunskapsundervisningen, årskurs 1-3 / Schools’ democratic mission in education through teaching social studies : Teacher’s perceptions of democratic education in social science, grades 1-3Bergman, Sarah January 2020 (has links)
The purpose of the study is to investigate teachers’ perceptions of school’s democracy mission, focussing on the subject of social science, with the aim of providing perspectives on the democratic work in school. There is previous research indicating that school’s democracy mission should be integrated in various ways in social science education to provide both knowledge and behavioural training. However, there is a lack of research illustrating how teachers design and plan the presentation of democracy in grades 1-3. The study has been conducted using a phenomenographic approach to empirically study teachers’ perceptions of school’s democracy mission in relation to the curriculum and teaching. Semi-structured interviews were conducted with six active teachers at different schools. To substantiate the teachers’ statements, pragmatism and Dewey’s learning theory were applied in the analysis. The main results show that there is some variation in teachers’ perceptions of the meaning of the democracy mission and in how they interpret the governing documents. Likewise, there is variation in the way teachers shape the mission of democracy in their teaching to ensure that students gain knowledge of how society is structured and of how to act in a democratic society. An interesting aspect that has emerged is that the governing documents are perceived as unclear and diffuse. One conclusion to be drawn from this is that it places great demands on the teachers’ professional skills in interpreting the assignment and shaping it in their teaching.
|
3 |
Lärares val av arbetsmetod - Teacher´s choice of work methodMeinert, Marina, Wållringer, Dan January 2007 (has links)
Syftet med vår undersökning var att ta reda på hur några lärares kunskaper, erfarenheter, uppfattningar och deras egna sätt att lösa uppgifter påverkar deras val av arbetsmetod i klassrummet. Vi intervjuade lärare med olika bakgrunder och metoden vi använde för att komma fram till vårt resultat var kvalitativa intervjuer. Resultatet visade att lärarna i undersökningen vill arbeta undersökande för att skapa relationell förståelse hos eleverna men klarar inte alltid av det då de själva saknar tillräckliga ämneskunskaper för detta. Utifrån resultatet kunde vi dra slutsatsen att lärarnas ämneskunskaper är avgörande för vilka arbetsmetoder de använder även om arbetsmetoderna inte stämmer överens med deras uppfattningar om hur god matematikundervisning bör vara.
|
4 |
Det krossade mitt hjärta… : Erfarenheter från tre pedagoger och tre elever kring avstängning som disciplinär åtgärd i skolanCordero, Dahiana January 2023 (has links)
Syftet med denna studie var att undersöka vilka erfarenheter lärare samt elever har av avstängning som disciplinerande åtgärd i skolan. Genom att använda en kvalitativ metod i form av intervjuer med tre lärare samt tre elever med erfarenhet av disciplinerande åtgärder försökte jag få svar på̊ studiens frågeställningar och uppfylla studiens syfte. Intervjufrågorna strukturerades upp i före, under och efter en disciplinerande åtgärd för att få syn på respondenternas erfarenheter. Mitt empiriska material diskuterades med hjälp av teorier om kontrollfunktioner och teori om stigma. Resultatet visade att lärares och elevers erfarenheter kunde relateras till kontroll och stigmatisering av normbrytande beteenden i skolan. I slutdiskussionen diskuteras betydelsen av den disciplinerande åtgärden ur lärares och elevers perspektiv.
|
Page generated in 0.0941 seconds