Spelling suggestions: "subject:"läskunskaper"" "subject:"läskunniga""
1 |
”Flitigt läsa gör dig klok, därför läs varenda bok” : Fallstudie om ett skolbibliotek / ”If you follow my advice, a lot of reading makes you wise” : A case study of a school libraryOlsson, Ann-Christin January 1900 (has links)
This thesis investigates how the teachers at this high school use the school library.Itschool library and the teachers. The school library is a library close to the school.The library function is aimed primarily to the students of the school. In this thesis,the following questions were posed: How do the teachealso describes theconditions that exist for collaboration between the rs use the school library in theirteaching? How do the teachers collaborate with the school library?The research method used is semi-structured qualitative interviews. Thisstudy is a case study; A case study is a study of a particular case in its real context,like this school library. This study is a current status study, I study the schoollibrary at this school in real time.The theory I am using, is a taxonomy, created by Loertscher. It has ten levels,where you place the collaboration between the teachers and the school librarians atthe right level. I used the same taxonomy in the analysis.The results are in line withprevious research. The teachers and the school library do not collaborate as muchas they could. The students mostly use the school library when they want to borrowfiction. When the school library has got an obvious place in the school organisationand when the school management is highly supportive to cooperation, a highergrade of collaboration is reached and more reading support activities can take placein school. / <p>Titeln är ett citat ur berättelsen ”Den flitige gossen”, skriven av AxelWallengren (1865-1896)</p>
|
2 |
Det här är inte en text : En studie i att förstå vikten av visuell läskunnighet / This is not a written text : a study in understanding the importance of visual literacyEklund, Lina January 2018 (has links)
I den här studien har text och bilders samverkan undersökts ur ett semiotisk och narratologiskt perspektiv. Det empiriska materialet som består av två bilderböcker har analyserats kring hur text och bilder tillsammans samverkar för att berätta en historia. Detta för att belysa att förståelse krävs för hur en kan tittat på text och bild ur en viss diskurs, i detta fall barnboken. I undersökningen kom det fram att kunskap om begrepp från både litteraturvetenskapen och konstvetenskapen behövdes för att analysera och tolka det empiriska materialet. Detta bidrog till vidare förståelse hur en bör jobba med text och bild i skolan och hur alla skolämnen bör fokusera på att använda bilder som kompletterar och förstärker det som den teoretiska texten vill förmedla. Gestaltningen är illustration där bildens linjer är uppbyggda av upprepande ord som beskriver de olika objekten i bilden. Texten bygger bilden som i sin tur förstärker texten. Det står även en text i nederkanten av illustrationen som står i konflikt till det som ses i bilden.
|
3 |
Läsvänlig litteratur som skildrar utanförskap : En studie om oavsiktliga konsekvenser och symboliskt våld i skolanOlterman, Hillevi, Kingstedt, Janina January 2015 (has links)
Denna uppsats belyser oavsiktliga konsekvenser som kan uppstå när skolpersonal rekommenderar läsvänliga böcker som skildrar utanförskap. Uppsatsen ämnar söka svar på om skolans pedagogiska åtgärd att rekommendera läsvänliga böcker kan ses som en oavsiktlig symbolisk våldföring samt undersöka vilka etiska dilemman som kan uppstå på grund av att böckerna skildrar utanförskap. Pierre Bourdieu och Jean-Claude Passerons teori om symboliskt våld och Donald Broadys teori om ”Den dolda läroplanen” visar att det finns en maktutövning mellan elever och lärare. Robert K. Mertons teori om oavsiktliga konsekvenser visar vilka konsekvenser som kan uppstå till följd av målmedvetna sociala handlingar. Den tidigare forskning som presenteras i uppsatsen pekar bland annat på att ungdomar ser ett samband mellan skolmisslyckanden och socialt utanförskap. Efter textanalys av Kim Olins bokserie samt blogginlägg skrivna av lärare och skolbibliotekarier har resultaten visat att tillhandahållandet av denna typ av läsvänlig litteratur kan ses som en form av symbolisk våldföring samt att det finns ett etiskt dilemma i böckernas innehåll i relation till den tänkta läsaren. / The aim of this essay is to seek an answer to if a schools educational measures in their recommendation of reader-friendly books can be seen as an utterance of symbolic violence and to examine what kind of ethical dilemmas can arise from a book that portrays social exclusion. Pierre Bourdieu and Jean-Claude Passeron’s theories of symbolic violence and Donald Broady’s theory of the hidden curriculum show that teachers wield and exercise a kind of power against and in relation to their students. Robert K. Merton’s theory about unintended consequences exemplifies the kinds of consequences that purposive social action can have. Previous research presented in this essay show that young people often see a correlation between academic failures and social exclusion. After a textual analysis of Kim Olin’s book series about Simon, and blog posts written by teachers and school librarians, our results show that a provision of this type of reader-friendly literature can be seen as an action of symbolic violence against the reciever, and that there is an ethical dilemma to be found in the books subject matter in relation to the intended reader.
|
4 |
"Jaa, men bild… det är ju allt!" : En kvalitativ undersökning om elevers och bildlärares uppfattningar om bildämnets plats, roll och funktion i skolanAugustsson, Lovisa January 2018 (has links)
"Jaa, men bild…det är ju allt!" – En kvalitativ undersökning om elevers och bildlärares uppfattningar om bildämnets plats, roll och funktion i skolan är en intervjustudie vilken syftar till att få ökad kunskap om bildlärares och gymnasieelevers uppfattningar om bildundervisning och bildskapande, samt om bildämnets plats, roll och funktion i skolan. Materialet som behandlas består av gruppintervjuer med tre verksamma bildlärare, två estetelever i årskurs 3 samt två teknikelever i årskurs 1. Bildämnet har fått en marginaliserad plats i skolans värld, och sedan skolreformen 2011 har ämnet, som tidigare varit en obligatorisk kurs, reducerats till att vara en valbar kurs som saknar meritpoäng. Undervisning i estetiska ämnen brukar ofta beskrivas som efterlängtade "andningshål" i en skola präglad av teoretiska ämnen. Många forskare menar dock att undervisning i konstarterna har en stor betydelse för människors sätt att tänka, lära och uppleva sig själva och omvärlden. Uppsatsens resultat visar att studiens deltagare upplever att bildämnet har en låg status i skolan, men är viktigt, i synnerhet för att uppmuntra och utveckla kreativitet, som deltagarna menar är viktigt i såväl ungdomslivet, som i framtida yrkesliv. Studien mynnar ut i en diskussion om viktiga aspekter som rör undervisning, kreativa näringar och arbetsprocesser, vårt växande bildsamhälle samt bildämnets tillskrivna status, och vad som kan betecknas som kunskap. Dessutom en diskussion kring studiens teoretiska utgångspunkter – Visuell kultur och visuell läskunnighet.
|
Page generated in 0.0254 seconds