Spelling suggestions: "subject:"reglera""
1 |
Att märkas utan att synasMalefors, Christopher, Hjelmquist, Åsa, Bemler, Daniel January 2009 (has links)
<p>Den här studien undersöker vilka strategier snustillverkande företag använder i marknadsföringen av sina produkter, vilket är intressant eftersom den rådande tobakslagen begränsar hur det får ske. I studien ingår två små och ett större företag och vissa jämförelser mellan deras strategier har gjorts. Det visar sig att det inte är någon större skillnad i strategier mellan företag av olika storlek och att det som är viktigast för snusföretag generellt är att ha en designmässigt unik och kvalitativ produkt som exponeras tillsammans med reklamaffischer hos återförsäljare. Större företag lägger även viss vikt åt diverse PR-verksamheter.</p>
|
2 |
Att märkas utan att synasMalefors, Christopher, Hjelmquist, Åsa, Bemler, Daniel January 2009 (has links)
Den här studien undersöker vilka strategier snustillverkande företag använder i marknadsföringen av sina produkter, vilket är intressant eftersom den rådande tobakslagen begränsar hur det får ske. I studien ingår två små och ett större företag och vissa jämförelser mellan deras strategier har gjorts. Det visar sig att det inte är någon större skillnad i strategier mellan företag av olika storlek och att det som är viktigast för snusföretag generellt är att ha en designmässigt unik och kvalitativ produkt som exponeras tillsammans med reklamaffischer hos återförsäljare. Större företag lägger även viss vikt åt diverse PR-verksamheter.
|
3 |
Affärsmodelldesign för tjänstefiering på en reglerad marknad : En fallstudie inom försvarsindustrinHammargren, Angelica January 2020 (has links)
Tjänstefiering har revolutionerat tillverkningsindustrin under de senaste decennierna och innefattar den omvandlingsprocess där ett tillverkande företag skiftar från en produktcentrisk till en tjänstecentrisk affärsmodell och logik. Tjänstefieringen har, på grund av sina flertalet fördelaktiga implikationer, fått stor spridning inom västvärlden men implementeringen av konceptet innebär i praktiken flera stora utmaningar inte minst genom en anpassning av företagens affärsmodell. Trots tydliga motivationer att generera affärsmodeller för tjänsteförsäljning har tillverkande företag kämpat för att anta rätt affärsmodell för att stödja produkt-tjänstesystem. Syftet med denna uppsats är att bidra till förståelsen för hur ett högteknologiskt, tillverkande företag aktivt på en reglerad marknad kan integrera tjänster i sin befintliga affärsmodell och därmed anpassa den för att bättre lämpas mot en pågående tjänstefiering av företaget. Uppsatsen är förankrad i en kvalitativ fallstudie där empiriska data samlats in från semistrukturerade intervjuer samt observationer. Studien syftar till att bidra till förståelsen av begreppen affärsmodell samt affärsmodellinnovation i samband med tjänstefiering och har utförts som en kontextspecifik studie inom en reglerad marknad för en industri med en hög teknisk utveckling, vilket ger ett särskiljande akademiskt bidrag i förhållande till tidigare studier inom dessa områden. Resultatet av den genomförda studien indikerade att tjänstefiering kan påverka ett företags affärsmodell på flera olika sätt. En faktor med stor påverkan visades vara företagets förmåga att visualisera optimeringen av produktanvändandet som tjänsterna kan ge kunden genom värdepropositionen. Det råder även svårigheter i utformandet av värdeerbjudandet på grund av de starka kontextuella förutsättningarna som råder på marknaden fallstudieföretaget är aktivt inom. Detta fenomen påvisades även i resultatet av resterande undersökta delar där även komponenterna intäktsmodell, kunder och organisatoriska arrangemang av företagets affärsmodell analyserades. Resultatet visade även att affärsmodellinnovation kan understödjas inom organisationen då det finns tydligt satta mål och strategier som kommuniceras effektivt internt samt vid närvaro av en stödjande kultur för innovationen.
|
4 |
Reglerad miljöredovisning : Tillståndspliktiga företag i Dalarna 2013 / Mandatory Environmental Report : Licensed companies in Dalarna 2013Forsberg, Emma, Leppänen, Margareta January 2015 (has links)
Bakgrund: De verksamheter som bedriver miljöfarlig verksamhet enligt miljöbalkenär anmälnings- eller tillståndspliktiga. Dessa företag ska lämnamiljöinformation i förvaltningsberättelsen. Tidigare studier visar attföretagen inte följer denna regel fullt ut. Som förklaring till företagensval av att miljöredovisa eller att inte redovisa sin miljöpåverkan användervi oss av legitimitetsteorin och intressentteorin.Syfte: Syftet med undersökningen är att för år 2013 se hur väl detillståndspliktiga företagen i Dalarna följer lagen om miljöredovisningoch vilka faktorer som kan förklara deras tillämpning av lagen.Metod: Studien bygger huvudsakligen på kvantitativ metod med inslag avkvalitativ metod. Vi använder en deduktiv ansats för att skapa fyrahypoteser om omsättning, branschtillhörighet, revisionsbyrå ochskuldsättningsgrad. Urvalet är de tillståndspliktiga företagen i Dalarna.Varje företag kan ha flera enheter som är tillståndspliktiga och vårt urval,Dalarna, blir 209 enheter varav 116 är stora enheter.Slutsats: Företagen i Dalarna uppfyller inte lagen om reglerad miljöredovisning tillfullo. Endast 18 av 116 stora enheter uppfyller alla fyra punkterna.Däremot är det 61,2 procent av de stora enheterna som får tre poäng.Som en jämförelse med Ljungdahls studie där nästan 27 procent når trepoäng ser vi en klar förbättring. De faktorer som kan förklara företagenstillämpning av lagen i vår undersökning är omsättning, de som anlitarrevisionsbyrån PwC samt branschtillhörighet avlopp och avfall. Av defyra hypoteser som vi använder är det en som stämmer, två som förkastasoch en som vi inte med säkerhet kan avgöra om den ska vara kvar ellerförkastas. / Background: Companies that require permits under the Environmental Code are forcedto provide environmental information in the annual report. Previousstudies show that companies do not follow this rule entirely. We uselegitimacy theory and stakeholder theory to explain companies’ choice toreport or not report the environmental impact.Purpose: The purpose of this study is to examine how well the permit businesses inDalarna, for the year 2013, follow the law of mandatory environmentaldisclosure and which factors influencing their applications of the law.Methods: The study is based mainly on quantitative method with elements ofqualitative method. We use a deductive approach to create fourhypotheses. They are revenue, industry, accounting firm and leverage.The selection is the licensed businesses in Dalarna. Each company canhave multiple units that require a license. Our sample, Dalarna, gets 209units of which 116 are units that belongs to large companies.Conclusion: Companies in Dalarna do not fulfill the law of mandatory environmentalreport entirely. Only 18 of the 116 large units meet all four points.However, it is 61.2 per cent of the large units who get three points. Wecan see a clear improvement in comparison with Ljungdahls study. In hisstudy there were almost 27 percent of the companies who reach threepoints. The factors that influence companies' application of the law in oursurvey is revenue, accountancy firm PwC and also industry affiliationsewage and waste. Of the four hypotheses we use there is one that's right,two that are rejected and one that we cannot with certainty determinewhether it should be retained or rejected.
|
5 |
Frivillig revision? : En fallstudie om revisionens nytta från fem små aktiebolags perspektivLeksell, Jakob, Lindahl, Johan January 2018 (has links)
Avskaffandet av revisionsplikten har lett till att små svenska aktiebolag inte längre måste anlita en revisor. Företagsägarna står nu inför ett val där de behöver fundera över de eventuella fördelar som en revisor medför till företaget. Tidigare litteratur har behandlat vilken nytta större företag får ut av revision, men väldigt få studier har undersökt mindre aktiebolag. Studiens syfte har därför varit tvådelad där den första delen är att beskriva och analysera revisionens eventuella nytta hos små aktiebolag. För att närmare förstå vad som gör att dessa företag väljer en revision har studiens andra delsyfte varit att förklara vilka faktorer som avgör valet med en finansiell revidering. Denna studie är byggd på agent-, intressent- och legitimitetsteori, där varje teori ger ett antagande om fördelarna med revision och som därmed bildar ett teoretiskt ramverk. För att uppfylla syftet har en kvalitativ ansats valts med en semistrukturerad intervjuform där fem fallföretag har präglat empirin. Studiens teoretiska referensram utgör en analysmodell med olika antaganden på nyttan med revision. Utifrån denna modell har sedan den insamlade empirin analyserats där vi kunde få fram olika nyttofaktorer som fallföretagen upplevde. Exempel på nyttofaktorerna som fallföretagen upplevde med revision är kunskap, effektivitet, lärande och trygghet. Slutsatsen är att den största upplevda nyttan återfinns i hur små företagsägare försöker vinstmaximera sitt eget arbete genom att anlita en revisor, vilket går att härleda från ett agent och principalteori perspektiv.
|
6 |
The Swedish Experience - : En kvalitativ studie i kommunikation på en reglerad marknadOlsson, Daniel, Sjöblom, Tobias January 2017 (has links)
Problemformulering och syfte: Uppsatsens syfte är att undersöka hur aktörer på den svenska snusmarknaden planerar sin marknadskommunikation samt att studera om det skett någon förändring sedan implementeringen av EUs tobaksproduktdirektiv 2016. Detta sker mot bakgrund av marknadsföringslagen som utgör en reglerad marknad på vilken aktörerna är verksamma.
Metod och material: För att genomföra studien har personliga intervjuer genomförts med beslutsfattande inom kommunikationen på snusföretagen Skruf Snus AB och Swedish Match, samt en informantintervju med Bengt Wiberg - upphovsman och patentinnehavare till Sting Free Snus.
Huvudresultat: Studien kommer fram till att det råder olika meningar om tobaksproduktdirektivets påverkan på marknadskommunikationen inom branschen. Marknadskommunikationen är oftast långsiktigt planerad inom branschen och Swedish Match anser att direktivet inte påverkade deras kommunikation alls. Skruf Snus AB anser att det medförde stora förändringar i bland annat hur de placerar snusdosor i reklam. Studien drar även slutsatsen att den reglerade marknaden missgynnar konkurrensen, och att en mer öppen kommunikation skulle öppna upp för mer medvetna konsumenter, fler aktörer på marknaden, samt att fler rökare skulle kunna gå över till snus.
|
7 |
Cold delisting : En informell avnoteringsprocessStenvall, Ludvig January 2023 (has links)
No description available.
|
8 |
Cold Delisting : En informell avnoteringsprocessStenvall, Ludvig January 2022 (has links)
Publika aktiebolag som önskar att fortsätta sin tillväxt kan söka sig till börsen i syfte att underlätta kapitalanskaffning. För att ta upp aktierna till handel måste emittenten möta börsens krav för upptagande till handel. Noteringskraven som börsen ställer upp innebär i sig en kvalitetsstämpel för företagens förmåga att växa och eventuellt ge avkastning till befintliga och framtida investerare. Samtidigt som en notering för med sig diverse fördelar kommer det till ett pris. När ett bolag noterat sina aktier på en reglerad marknad eller på en handelsplattformkrävs det vidare investeringar för att säkerställa regelefterlevnad. Kraven på informationsgivning och likviditetskrav, för att nämna två av dessa krav, belastar företagen ekonomiskt. Kostnaderna som en notering av aktier för med sig kan för vissa bolag bli överväldigande. Det kan till och med vara så att kostnaderna överstiger den nytta som bolaget har av noteringsplatsen. Att avnotera aktierna kan i detta skede vara ett alternativ. I Europa har frivillig avnotering blivit ett instrument som bolag väljer att utnyttja i allt större utsträckning. Det innebär att börsbolag kan avföra sina aktier från handel på en reglerad marknad eller handelsplattform genom en ansökan. Att avnotera aktier från en reglerad marknad kan leda till besparingar för företagen, eftersom det inte ställs samma krav på onoterade bolag som för noterade bolag. Samtidigt som företagen kan gynnas i form av besparingar riskerar aktieägarna att hamna i ett sämre läge till följd av en avnotering. Försämringen består i att överlåtbarheten av aktierna begränsas i samband med att aktierna avnoteras. En frivillig avnotering kan även, utöver efter en ansökan, ske genom en så kallad cold delisting. Det innebär att bolagets aktier avnoteras utan att en formell ansökan lämnas in från bolagets sida. Cold delisting har diskuterats i andra europeiska länder, bland annat i Österrike. I Österrike var inlösen av minoritetsaktier och cold delisting de enda möjligheterna som stod bolagen till buds för att åstadkomma en avnotering. Den österrikiska Högsta domstolen ansåg dock att cold delisting var ett missbruk av lagen. Den nya BörsG som trädde i kraft efter Högsta domstolens avgörande välkomnades således av bolagen då det innebaren möjlighet att ansöka om en sådan avnotering på frivillig väg. I Sverige har bolag vars aktier handlas på en reglerad marknad eller handelsplattform möjligheten att ansöka om att avnotera sina aktier. Diskussionen som förts i andra europeiska länder väcker däremot frågan om hur det svenska regelverket ser på cold delisting samt om det kan anses vara ändamålsenligt.
|
9 |
En retorisk utmaning i läkemedelshyllan : En studie om designbyråers visuella retoriska ramar och vägar vid formgivning av receptfria läkemedelsförpackningar / A rhetorical challenge in the drug shelfMagnusson, Hanna, Mierzejewska, Joanna January 2016 (has links)
The purpose of this thesis was based on visual rhetoric theory to examine how design agencies experience the design of over-the-counter drug packaging, what challenges they face, and with which rhetorical appeals they convince consumers, while they relate to the non-art-related conditions, the Swedish Medical Products Agency’s regulations (SMPA). The objective was based on previous research that has begun a discourse on the phenomenon and that designers previously has expressed a lack of dialogue in the graphic expression of over-the-counter drug packaging with the SMPA. To investigate the phenomenon semi-structured interviews was conducted with six professions of five different design agencies whose area of expertise was health and pharmaceutical communication. The results showed that the designers' biggest challenges was to find the balance between the visually attractive as well as the patient safe and reliable graphic expression. The results also showed a challenge in the absence of direct communication with the SMPA in the design process. Such communications had facilitated the process as a dialogue for the graphic expression and its effect on a patient safe packaging, had been possible. The elements in the design process that the respondents considered most essential to persuade the consumers were colors and illustrations. These elements could be widely applied without violating the rules.
|
10 |
Psykosocial arbetsmiljö : Upplevelser av den psykosociala arbetsmiljön beroende på anställningsform och kön / Psychosocial work environment : Experiences of psychosocial work environment depending on employment and sexMöricke, Linnéa, Liljekvist, Sandra January 2017 (has links)
Syftet med föreliggande studie var att undersöka upplevelsen av den psykosociala arbetsmiljön beroende av anställningsform och kön. Datainsamlig genomfördes med ett nyutvecklat frågeformulär (EPA), som är baserat på de senaste föreskrifterna gällande organisatorisk och social arbetsmiljö. EPA bestod av sju moduler; arbetsbelastning, arbetsorganisation, handlingsutrymme, kunskap och utveckling, ledarskap, stöd samt återhämtning. I studien deltog 80 personer, 40 personer hade reglerad arbetstid som jämfördes med 38 personer som hade oreglerad arbetstid, 35 var män och 45 var kvinnor. Resultatet visade att de med oreglerad arbetstid upplevde den psykosociala arbetsmiljön något bättre men det var inte statistiskt signifikant. Männen upplevde den psykosociala arbetsmiljön bättre än kvinnorna men det fanns ingen statistisk signifikant skillnad. För modul ledarskap fanns en statistiskt signifikant skillnad mellan könen, där männen upplevde ledarskapet bättre. Vidare förelåg inga skillnader i arbetsmiljön beroende på anställningsform eller kön. / The aim with the present study was to study the psychosocial work environment depending on employment and sex with a newly developed questionnaire (EPA), which was based on the latest regulations regarding organizational and social work environment. The questionnaire consisted of seven modules; workload, work organization, margin of action, leadership, support, knowledge and development and recuperation. In this study 80 persons participated, 40 of them had regulated working hours and 38 had unregulated working hours, 35 were men and 45 were women. The results of the study showed that persons with unregulated working hours experienced the work environment slightly better, but the result was not statistic significant. Men experienced the work environment better then women, but the result was not statistic significant. There was a statistic significant difference though, in module leadership, showing that men had a better experience of leadership. Further, the result showed that there was no diffrences in the workenvironment depending on employment and sex.
|
Page generated in 0.1103 seconds