21 |
Interaktionskvalitet - hur mäts det?Friberg, Annika January 2009 (has links)
Den tekniska utvecklingen har lett till att massiva mängder av information sänds, i högahastigheter. Detta flöde måste vi lära oss att hantera. För att maximera nyttan av de nyateknikerna och undkomma de problem som detta enorma informationsflöde bär med sig, börinteraktionskvalitet studeras. Vi måste anpassa gränssnitt efter användaren eftersom denneinte har möjlighet att anpassa sig till, och sortera i för stora informationsmängder. Vi måsteutveckla system som gör människan mer effektiv vid användande av gränssnitt.För att anpassa gränssnitten efter användarens behov och begränsningar krävs kunskaperom den mänskliga kognitionen. När kognitiv belastning studeras är det viktigt att en såflexibel, lättillgänglig och icke-påträngande teknik som möjligt används för att få objektivamätresultat, samtidigt som pålitligheten är av största vikt. För att kunna designa gränssnittmed hög interaktionskvalitet krävs en teknik att utvärdera dessa. Målet med uppsatsen är attfastställa en mätmetod väl lämpad för mätning av interaktionskvalitet.För mätning av interaktionskvalitet rekommenderas en kombinering av subjektiva ochfysiologiska mätmetoder, detta innefattar en kombination av Functional near-infraredspecroscopy; en fysiologisk mätmetod som mäter hjärnaktiviteten med hjälp av ljuskällor ochdetektorer som fästs på frontalloben, Electrodermal activity; en fysiologisk mätmetod sommäter hjärnaktiviteten med hjälp av elektroder som fästs över skalpen och NASA task loadindex; en subjektiv, multidimensionell mätmetod som bygger på kortsortering och mäteruppfattad kognitiv belastning i en sammanhängande skala. Mätning med hjälp av dessametoder kan resultera i en ökad interaktionskvalitet i interaktiva, fysiska och digitalagränssnitt. En uppskattning av interaktionskvalitet kan bidra till att fel vid interaktionminimeras, vilket innebär en förbättring av användares upplevelse vid interaktion. / Technical developments have led to the broadcasting of massive amounts of information, athigh velocities. We must learn to handle this flow. To maximize the benefits of newtechnologies and avoid the problems that this immense information flow brings, interactionquality should be studied. We must adjust interfaces to the user because the user does nothave the ability to adapt and sort overly large amounts of information. We must developsystems that make the human more efficient when using interfaces.To adjust the interfaces to the user needs and limitations, knowledge about humancognitive processes is required. When cognitive workload is studied it is important that aflexible, easily accessed and non assertive technique is used to get unbiased results. At thesame time reliability is of great importance. To design interfaces with high interaction quality,a technique to evaluate these is required. The aim of this paper is to establish a method that iswell suited for measurement of interaction quality.When measuring interaction quality, a combination of subjective and physiologicalmethods is recommended. This comprises a combination of Functional near-infraredspectroscopy; a physiological measurement which measures brain activity using light sourcesand detectors placed on the frontal lobe, Electrodermal activity; a physiological measurementwhich measures brain activity using electrodes placed over the scalp and NASA task loadindex; a subjective, multidimensional measurement based on card sorting and measures theindividual perceived cognitive workload on a continuum scale. Measuring with these methodscan result in an increase in interaction quality in interactive, physical and digital interfaces.An estimation of interaction quality can contribute to eliminate interaction errors, thusimproving the user’s interaction experience.
|
22 |
Framgångsrik hållbarhetskommunikation - vad är det? : En tematisk analys av Naturkompaniet, Systembolaget och MAX Burgers hållbarhetskommunikation på InstagramOskarsson, Jessica, Markén, Matilda January 2023 (has links)
This study aims to investigate how companies perceived as sustainable by consumers engage in sustainability communication on social media. An abundance of information is common in today's digitized society - how do you as a company push through the noise - especially, with a serious message that does not belong on social media? The basis for determining which companies succeed in their sustainability communication is based on the Sustainable Brand Index Report from 2022. The selection and criteria resulted in three companies from three different industries for our analysis: Naturkompaniet, Systembolaget and MAX Burgers. We have reviewed all companies' Instagram and after the selection, 5 Instagram posts from each company are analyzed. The analysis is based on theories about sustainable communication, emotions and cognitive load on the part of the recipient. Models that are explained and intended to be the basis for results and analysis are the Affect–reason–involvement model (ARI model) and the Communication via Syncretic and Analytic Cognition Scale (CASC scale) as well as the Limited Capacity Model of Motivated Mediated Message Processing (LC4MP). To answer the research question "How do Systembolaget, Naturkompaniet and MAX Burgers present their sustainability communication on Instagram?" and the sub-question "How do Systembolaget, Naturkompaniet and MAX Burgers use emotional aspects and how do they take into account the recipients' cognitive load in their sustainability communication on Instagram?" in relation to the theories, we use a thematic content analysis. The analysis resulted in four overarching themes found: Behavior Change, Memorable, Encouraging and Serious Undertone. The conclusion is that companies that carry out successful sustainability communication present their messages in a simple way which is easy to understand, often with humorous elements and relatable factors.
|
Page generated in 0.022 seconds