131 |
Naturvetenskapslärares uppfattningar om faktorer som påverkar elevers prestationer i NO / Science Teachers' perceptions of factors affecting students' performance in scienceStensson, Julia January 2010 (has links)
Over the past 20 years, primary students' knowledge in biology, physics and chemistry has deteriorated. The reasons for this are many, including students' attitudes to NO, curriculum, quick social change but also pedagogues work. The purpose of my study is to see what obstacles and opportunities practicing teachers have in their teaching and how it has affected their students. I want to investigate what apprehension teachers have about what the causes of the deterioration of knowledge is. The study was conducted at a secondary school in central Sweden where 5 teachers, 3 men and 2 women, were interviewed about their perceptions. My results show that students' performance is influenced by factors at three levels: 1. in the classroom they are directly affected by the teacher, society, resources and students' own presumptions, 2. at the local level by school management and the municipality and 3. at the national level, by the society and parliament with school policy decisions. Teachers felt that the effects from all these three levels were reasons why students' skills have deteriorated. For the students to assimilate NO teaching the teachers must gain a common pedagogical foundation in education and all students must be given equal opportunity to achieve their goals. This is something I will take with me in my future role as teacher, students just need different levels of support and resource. / Under de senaste 20 åren så har grundskoleelevernas kunskaper försämrats i biologi, fysik och kemi. Orsaken till detta är många, bland annat elevers attityder till NO, kursplanen, snabba samhällsförändringarna men också pedagogens arbete. Syftet med min undersökning är att se vad praktiserande pedagoger har för hinder och möjligheter i sin undervisning och hur det har påverkat eleverna. Jag vill också undersöka vad lärare har för uppfattningar om orsaken till den försämrade kunskapen. Undersökningen genomfördes på en högstadieskola i Mellansverige där 5 lärare, 3 män och 2 kvinnor, intervjuades om deras uppfattningar. Mina resultat visar att elevers prestationer påverkas av faktorer på tre olika nivåer: 1. i klassrummet påverkas de direkt av läraren, samhället, resurser och elevernas egna förutsättningar, 2. på lokal nivå genom skolledning och kommun och 3. på nationell nivå genom samhället och riksdagen med skolpolitiska beslut. Lärarna ansåg att påverkan från alla dessa tre nivåer var orsaker till varför elevers kunskap har försämrats. För att eleverna skall kunna tillgodogöra sig NO-undervisningen måste lärarna skaffa sig en gemensam pedagogiks grund att stå på i undervisningen och alla elever måste ges samma möjligheter att uppnå sina mål. Detta är något som jag kommer ta med mig i min framtida roll som lärare, elever behöver bara olika mycket stöd och hjälpmedel.
|
132 |
"Din gud är fejk, dra åt helvete!" : Om elevers syn på religionskunskapsämnet och dess inverkan på förståelse och toleransLaveborn Kilman, Anna January 2013 (has links)
No description available.
|
133 |
Idrottslärares tankar kring sitt uppdrag som pedagog : - en studie om skillnader och likheter i undervisningen på grundskolans tidigare år med grundskolans senare årSundell, Sara January 2012 (has links)
Denna uppsats har till syfte att studera idrottslärares tankar och åsikter om hur det är att undervisa i ämnet idrott och hälsa på grundskolans tidigare år samt grundskolans senare år. Frågeställningarna i arbetet utgår från tre frågor: 1. Hur skiljer sig yrket idrottslärare på grundskolans tidigare år och grundskolans senare år i undervisningen? 2. Vad innebär det att som idrottslärare undervisa på grundskolans tidigare år? 3. Vad innebär det att som idrottslärare undervissa på grundskolans senare år? Studien baseras på en kvalitativ undersökning i form av intervjuer med fyra idrottslärare för att besvara detta syfte. Analysen av resultatet har utgått från en egenkomponerad teoretisk mall med tre komponenter: planering, bemötande och yrke. Resultat visar att det finns en del skillnader men också likheter mellan att undervisa i idrott på grundskolans tidigare och senare år. En skillnad är att eleverna på grundskolans tidigare år verkar se ämnet idrott och hälsa mer som en rast och lek inte som ett ämne. Detta gör att lektionerna blir mer avslappnade och eleverna är positivare vilket underlättar undervisningen. På grundskolans senare år innebär läraryrket mer arbete med att motivera eleverna till att vilja delta i undervisningen. I de lägre åldrarna finns oftast motivationen där självmant. Egenskaper som en idrottslärare behöver ha enligt intervjupersoner är att vara lyhörd, flexibel, kunna bemöta eleverna på rätt sätt samt ha fantasi. Båda lärarna på grundskolans tidigare år och grundskolans senare år var eniga detta.
|
134 |
Biologilärares uppfattningar kring laborationer i undervisningenBrander, Maria January 2012 (has links)
Laborationer utgör ett centralt innehåll inom den svenska biologiundervisningen. Elever måste lära sig arbeta laborativt för att uppnå kunskapsmålen. Att arbeta praktiskt medför flera fördelar för eleverna men det kan vara svårt att som lärare förmedla dessa på ett meningsfullt sätt. Syftet med denna undersökning är att undersöka hur biologilärare tänker och resonerar kring skolans laborativa arbete. Det är ett brett arbetsområde och målen i styrdokumenten kan uppfyllas med stor variation. Studien genomfördes med semistrukturerade intervjuer av fem biologilärare, yrkesaktiva på högstadie- och gymnasieskolor. De gav en nyanserad bild av hur laborationer kan tillämpas i undervisningen samt vilka hinder och möjligheter detta arbetssätt genererar. Laborationer anses som något positivt som ökar elevernas möjlighet till en djupare förståelse för ämnet. De bedöms även vara av stort värde för att väcka intresse hos eleverna. Arbetet med den naturvetenskapliga metoden löper som en röd tråd genom nästan allt laborativt arbete som utförs. De hinder som främst ses i samband med laborationer är av praktisk karaktär, såsom brist på material och tid. Dock bedöms det mesta vara anpassningsbart efter de förutsättningar skolan erbjuder. Genom att ha helheten i fokus vid det laborativa arbetet tros det ge ett betydelsefullt lärande.
|
135 |
Hur elever kan förstå texter när de läser : En kunskapsöversikt kring hur lärare kan stödja elevers läsförståelseCaroline, Persson, Hannah, Puschke January 2015 (has links)
Denna kunskapsöversikts syfte är att kartlägga forskning om strategier lärare kan använda för att öka elevers läsförståelse. Där våra frågeställningar är: Hur kan lärare arbeta med strategier för läsförståelse i klassrummet? Vilka för- och nackdelar lyfter forskningen fram med de olika arbetssätten? För att få fram forskning som kunde svara på våra frågeställningar, användes olika sökord och databaser för att få en så bred sökning som möjligt. Artiklarna granskades sedan för att fastställa om de var vetenskapliga. Med tanke på att undersökningar visar att elevers läsförståelse sjunker anser vi att det behövs forskning kring olika läsförståelsestrategier och undervisningsmetoder. Det huvudsakliga resultatet som framkom var att läsförståelsestrategier och undervisningsmetoder är en gynnsam väg till ökad läsförståelse. Resultatet bör dock betraktas med försiktighet eftersom alla strategier/metoder inte fungerar i alla klassrum. Den slutsats vi drar utifrån vår kunskapsöversikt är att strategierna och metoderna behöver kombineras och varieras utifrån elevgruppen. Denna kunskapsöversikt är viktig eftersom vi i vår framtida lärarroll, och verksamma lärare behöver få stöd när en ny strategi och/eller en metod ska tillämpas.
|
136 |
Att tänka om det förgångna : En undersökning av lokalhistorians roll i undervisningen i låg- och mellanstadietKarlsson, Oskar January 2015 (has links)
No description available.
|
137 |
Övriga världen : Om svensklärares arbete med litteratur från skilda delar av världar / The rest of the world : On swedish-teachers' work with literature from different parts of the worldAlmquist, Karin January 2014 (has links)
Syftet med den här studien var att undersöka hur svensklärare arbetar med litteratur från övriga världen, hur de tolkar styrdokumenten, vad de anser att en text ”från övriga världen” kan vara, hur de väljer litteratur och vilka syften de ser med arbetet. Denna kvalitativa studie bygger på intervjuer av sex svensklärare verksamma i år 7-9 i grundskolan. Resultatet visar att lärarna ansåg att litteratur från övriga världen ska handla om ett annat land eller kultur och bör vara författad av någon som kommer från eller har stor erfarenhet av landet som beskrivs. Ett syfte med arbetet var att eleverna skulle få förståelse för sig själva och för andra människor, kulturer och länder genom att ta del av olika perspektiv, erfarenheter, känslor och tankar. Detta i sin tur kunde syfta till att motverka rasism, nazism, främlingsfientlighet och fördomar. Öva läsförståelse, lästeknik, allmänbildning, upplevelse och verklighetsflykt var andra syften som framkom. Litteraturen som användes på skolorna kom från olika länder även om en övervägande del var av västerländskt ursprung. Skolbiblioteket, kollegor, internet, nationella proven i svenska, nobelpristagare i litteratur och lärarens privata läsning var inspirationskällor när lärare skulle välja litteratur. Arbetssätt med litteratur var ofta tema, läsning - i grupper, enskilt eller högt- med efterföljande diskussion eller frågor att besvara.
|
138 |
Interactive Whiteboard (IWB) i undervisningen : En fallstudie av två arbetslag i en lågstadieskola påMalta / Interactive Whiteboard in education : A case study of two teacher-teams in a primary schoolin MaltaHalawi, Jassmin, Andersson, Camilla January 2014 (has links)
Bakgrund: Teknikens utveckling har gått oerhört fort fram och fått en stor betydelse i dagens samhälle. Detta gör att man i framtiden räknar med att en allt större integrering av tekniska verktyg kommer att ske i klassundervisningen. Den interaktiva skrivtavlan (IWB) är ett av de tekniska verktyg som är aktuell då den bedöms få en allt mer betydande roll i klassrummet. För att kunna optimera användandet av skrivtavlans funktioner måste det ske en förändring i skolans och lärares förhållningssätt till tekniska verktyg. Syfte: Fallstudiens syfte var att undersöka de hinder och möjligheter som upplevs vid införandet av IWB, samt undersöka förekomsten av olika lärartyper vid användningen av IWB. Metod: För att få svar på våra frågeställningar använder vi oss av semistrukturerade intervjuer och strukturerade observationer. Resultat: Resultaten analyseras utifrån Glover och Millers teori baserad på tre olika lärarkategorier som beskriver lärares olika inställningar till den interaktiva skrivtavlan. Vi använder även Prestridges teori som behandlar "First och Second order barriers". Dessa "barriers" belyser olika svårigheter och hinder vid IKT-användning. Både tidigare forskning och studiens resultat tyder på att kompetensutbildning för lärare är en viktig faktor när det gäller integrering av ny teknik. Detta ansvarsområde kan knytas till administrationen för skolan och ett starkt stöd från ledningen underlättar för lärarens IKT-användande. De lärare studien avser upplever en tidsbrist när det gäller experimenteringsmöjligheter med den interaktiva skrivtavlan. Samtidigt finns det en hög efterfrågan av nya utbildningstillfällen för en utökad kunskap om skrivtavlans funktioner och förslag på hur lärarna bör integrera den i undervisningen på bästa sätt
|
139 |
"Film ska ha ett budskap" : En studie av lärares syn på filmens roll i undervisningenLarsson, Andreas, Andersson, Anton January 2014 (has links)
Syftet med vår undersökning är att se hur lärare förhåller sig till filmens roll i undervisningen. Vi intresserar oss av hur valet av film sker och hur eventuell filmvisning efterarbetas i klassrummet. Dessutom vill vi veta i vilken utsträckning elever får producera egen film. Frågeställningarna besvaras med hjälp av empirisk insamling från intervjuer som sex svensklärare från tre olika skolor deltog i. Resultatet pekar på att lärare har en positiv inställning till användandet av film i undervisningen men att svenskämnet stödjer sig på traditionell litteratur. Lärare ser läsförståelse som ett av svenskämnets viktigaste uppdrag. Lärarna tror att film är mer tilltalande än böcker för eleverna eftersom de är förtrogna med formatet i populärkulturen. Film kan därmed enligt lärarna användas för att väcka deras intresse om ett visst arbetsområde och för att diskutera relevanta ämnen med eleverna
|
140 |
Anpassad undervisning för alla? : En studie utifrån fyra lärares erfarenheter om inkluderande undervisning för elever med autismspektrumstörningRuthström, Louise January 2014 (has links)
Sammanfattning Under tiden som yrkesverksam lärare kommer man med stor sannolikhet undervisa elever med autismspektrumstörning. Denna studie inriktar på just denna funktionsnedsättning och hur lärare kan arbeta pedagogiskt för att stödja dessa elever. Syftet är därmed att undersöka lärarens upplevelser av att undervisa elever med autismspektrumstörning. Studien grundar sig på tre olika teman som är kopplade till studiens frågeställning. Dessa teman handlar om lärarens tidigare erfarenheter, den anpassade undervisningen och samt övriga klasskamrater. Studien har intervju som metod. Den består av fyra respondenter som har olika bakgrund och utbildning. Studien utgår i från ett sociokulturellt perspektiv i analysdelen. Kortfattat visar studiens resultat att trots olika bakgrund, utbildning och erfarenheter anpassar lärarna undervisningen på ett liknande sätt. De har ett gemensamt synsätt och en positiv attityd för elever med autismspektrumstörning. Slutsatsen är att det sker en anpassad undervisning i klassrummet och att övriga elever påverkas positivt av den anpassade undervisningen. Nyckelord: Pedagogik, anpassad undervisning, autismspektrumstörning, intervju, lärarperspektiv
|
Page generated in 0.057 seconds