231 |
Sagans betydelse i förskolan : Vad förmedlas till barnen av sagan när den berättas/läses från bok? Vilka skillnader kan vi utläsa?Ottosson, Mari, Salomonsson, Pernilla, Gunnarsson, Camilla January 2007 (has links)
Syftet med vårt arbete är att synliggöra barn och pedagogers föreställningar kring vilken betydelse sagan, sagoläsning och sagoberättandet har? Hur kan vi på bästa sätt använda sagan i verksamheten? Vi har använt oss av en kvalitativ undersökningsmetod, där vi undersökte två olika typer av sagosituationer. Det var en berättarsituation utan bok samt en sagoläsningssituation från bok. Vi ville ta reda på vilka upplevelser barnen får av sagan när den berättas/läses från bok. Därefter gjorde vi tre gruppintervjuer med barn. Vi gjorde även intervjuer med en dramapedagog, en berättarpedagog och en bibliotekarie. Vid sagosituationer och intervjuer med barnen använde vi oss av observationer. Vi har kommit fram till att det inte är en självklarhet att berättande utan bok är bättre än sagoläsning från bok eller tvärt om. De kompletterar varandra.
|
232 |
Föräldrakommunikation : En studie om kommunikationen mellan hem och förskolaNilsson, Lina, Åkesson, Ewelina January 2006 (has links)
Studien undersöker vilka grundläggande processer som påverkar relationen mellan hem och förskola och vilken betydelse dessa har för verksamheten i förskolan. Syftet är att få en ökad förståelse och ökad kunskap om kommunikationen mellan hem och förskola, samt vad som påverkar denna och hur den kan förbättras.
|
233 |
Hållbar utveckling i förskolan : Sex pedagoger om deras förhållande till hållbar utveckling och hur de förmedlar miljöbegrepp till barnenSpjut, Jonas, Solin, Malin January 2008 (has links)
Syftet med denna undersökning var att se vad pedagogerna har för förhållande och hur de genom egna erfarenheter definierar hållbar utveckling, samt att få möjlighet att höra hur de arbetar med hållbar utveckling och miljöfrågor i förskolan och därtill även hur de ser att barnen förstått innehållet i arbetet. Undersökningen genomfördes genom kvalitativa intervjuer med pedagogerna och resultatet visar att pedagogernas förhållande skiljer sig lite åt, men en gemensam nämnare är att det till stor del ligger på tankeplanet hos de flesta av dem. När det kommer till barnens förståelse så menar pedagogerna att barnen förstått när de själva börjar ställa mer frågor och när de själva uppmärksammar ämnet.
|
234 |
Utvecklingssamtal i förskolan : ur föräldrars och pedagogers perspektivQuispe Coronel, Rosa January 2009 (has links)
No description available.
|
235 |
"Vilken snygg overall och sen tar vi dina coola vantar." : En observationsstudie om pedagogers bemötande av barn i förskolan ur ett genusperspektivOlausson, Maria, Lindström, Camilla January 2010 (has links)
Syftet med studien var att observera pedagogers verbala och icke verbala bemötande av flickor och pojkar. Vi ville ta reda om bemötandet av flickor och pojkar skiljde sig åt utifrån de traditionella könsmönstren. Vi har gjort en kvalitativ studie som bygger på observationer som har gjorts på tre olika förskolor i södra Sverige. I observationerna som vi genomförde låg huvudfokus på pedagogerna. Observationerna har gjorts med videokamera och vi förde även anteckningar. Vårt resultat visar på att pedagogernas bemötande av flickor respektive pojkar inte var så utpräglat enligt de traditionella könsmönstren, dock fann vi skillnader utifrån bemötandet av pedagogerna gentemot flickor och pojkar. Flickorna får till övervägande delen klara sig själva i tamburen då det gäller av- och påklädning. Vissa pojkar fick mer närhet samtidigt som flickorna i högre grad inte fick det. När det gäller tillsägelser fanns skillnader då pojkarna fick mer direkta tillsägelser, medan flickorna fick mer resonerande tillsägelser. Det förekom även tillfällen då pedagogerna utmanade tankarna om att det inte går att resonera med pojkar, då pedagogen vid en konfliktsituation löste den genom att resonera med både flickan och pojken utan att skuldbelägga någon av dem. Ett annat exempel var då en pedagog blev tillfrågad av barnen om utomhusaktiviteter. Pedagogen gjorde då ingen skillnad på barnen utifrån kön, utan föreslog att de kunde plocka fram grävskopan och öppna "byggen". Övervägande delen av resultatet visar på att det kan ha skett en förändring av pedagogernas bemötande när det gäller de tidigare fasta könsrollerna i samhället.
|
236 |
Surfa mot lärande : En kvalitativ studie om IT i förskolanAqvirre, Jaime, Linde, Tim January 2011 (has links)
Denna studie handlar om ny IT-teknik i förskolan. Syftet med studien var att ta reda på hur surfplattan kan användas i den dagliga verksamheten på en förskola. Samtidigt ville vi ta reda på hur den nya tekniken uppfattats av pedagogerna och barnen. Vi genomförde en studie med observationer och intervjuer på en tre till fem års avdelning där de integrerat surfplattor i den dagliga verksamheten. Urvalet av förskolor som arbetat in surfplattor i den dagliga verksamheten var mycket begränsade men vi kunde söka oss till en förskola i Sverige. Studiebesöket varade över en dag och resulterade i en hel del material till vår studie. Vi förmedlar i studien vad styrdokumenten säger om användandet av ny teknik i förskolan. Forskningen som vi utgått ifrån har varit inriktat på IT och datoranvändande eftersom det ännu saknas forskning kring användandet av surfplattor i förskolan. Detta är en anledning till varför vi valt att inrikta oss just på surfplattor. Resultatet visar att surfplattorna går att använda på olika sätt i olika delar av verksamheten, både i den fria leken och i samlingar. Vi ser också hur surfplattan fångar barnens intressen inbjuder till samspel mellan barn i olika åldrar. En av anledningar till att vi ville genomföra denna studie är för att vi har ett intresse av It-teknik eftersom vi har tagit del av den tekniska utvecklingen och tror att den bör integreras hos barnen redan i förskolan.
|
237 |
Hur barn kan skapa sammanhang i sitt lärande : Om tematiskt arbete i förskolanGoldstrand, Frida, Jönsson, Linda January 2011 (has links)
Vi har valt att skriva om tematiskt arbete i förskolan. Tematiskt arbete innebär att pedagogen integrerar flera olika ämnen under ett och samma tema. Grundidén är att barnen får möjlighet att utvecklas och lära sig om temat på olika sätt, både teoretiskt och praktiskt. Vårt syfte med denna undersökning är att belysa tematiskt organiserad verksamhet i förskolan. För att nå fram till detta undersökte vi hur en pedagog resonerar kring det tematiska arbetssättet samt hur det ter sig i den pedagogiska verksamheten. Undersökningen består av en kvalitativ studie där vi observerat verksamheten på en syskonavdelning vid tre tillfällen, samt intervjuat en av pedagogerna där. Bakgrunden till arbetet är att vi vill få en bredare syn på det tematiska arbetssättets utformning och för att få en bild över hur det kan se ut i praktiken. Resultatet har gett oss större kunskap om tematiskt organiserad verksamhet i förskolan. Vi har utifrån litteraturen och observationerna samt intervjun kommit fram till att den verksamhet vi besökt följer de grunder som litteraturen påpekar finns i ett tematiskt arbetssätt.
|
238 |
Konkreta matematikproblem : En studie av lösningsstrategier i förskolan och skolår3Andersson-Lund, Carina, Axenbrant, Catarina January 2007 (has links)
No description available.
|
239 |
Barns sorg på förskolan : En intervjustudie om pedagogers bemötande av barn i sorg och deras hantering av den situation som uppstår på förskolan när ett barn mist en familjemedlem genom dödsfall. / Preschool children´s grief : An interview study of the pedagogic treatment of children´s grief and how the preschool handle the death of a child´s family member.Johansson, Frida, Andersson, Sofia January 2007 (has links)
<p>Varje år förlorar cirka 3 200 barn en förälder i dödsfall och nästan 500 barn dör årligen i Sverige, många av dessa barn har syskon. Förskolan kan för barn som mist en familjemedlem bli en betydelsefull plats för barns sorgebearbetning. Syftet med denna studie är att fördjupa vår kunskap kring bemötande av barn i sorg. Vår problemformulering lyder:</p><p>Hur bemöter pedagoger i förskolan det berörda barnet, vid dödsfall i barnets familj?</p><p>Hur hanterar pedagoger i förskolan den situation som uppstår i barngruppen, då ett barn mist en familjemedlem genom dödsfall?</p><p>För att få svar på vår problemformulering intervjuade vi fem pedagoger som samtliga hade erfarenheter av barn i sorg. Resultatet visade att inget fall är det andra likt, de omständigheter som finns kring barnet och dödsfallet påverkar hanteringen och bemötandet på förskolan. Gemensamt handlade bemötandet om att man som pedagog skulle finnas där för barnet och dess familj och via samtal och kroppskontakt hjälpa barnet att bearbeta sin sorg. Att samla arbetslaget för att samtala om hur man skulle hantera den situation som uppstått var av betydelse för att arbetet med de berörda barnen, deras familjer och den övriga barngruppen skulle fungera bra. Slutligen att våga prata om det inträffade på förskolan visade sig vara av stor betydelse för alla inblandade.</p>
|
240 |
Sagans betydelse i förskolan : Vad förmedlas till barnen av sagan när den berättas/läses från bok? Vilka skillnader kan vi utläsa?Ottosson, Mari, Salomonsson, Pernilla, Gunnarsson, Camilla January 2007 (has links)
<p>Syftet med vårt arbete är att synliggöra barn och pedagogers föreställningar kring vilken betydelse sagan, sagoläsning och sagoberättandet har? Hur kan vi på bästa sätt använda sagan i verksamheten? Vi har använt oss av en kvalitativ undersökningsmetod, där vi undersökte två olika typer av sagosituationer. Det var en berättarsituation utan bok samt en sagoläsningssituation från bok. Vi ville ta reda på vilka upplevelser barnen får av sagan när den berättas/läses från bok. Därefter gjorde vi tre gruppintervjuer med barn. Vi gjorde även intervjuer med en dramapedagog, en berättarpedagog och en bibliotekarie. Vid sagosituationer och intervjuer med barnen använde vi oss av observationer. Vi har kommit fram till att det inte är en självklarhet att berättande utan bok är bättre än sagoläsning från bok eller tvärt om. De kompletterar varandra.</p>
|
Page generated in 0.0496 seconds