201 |
Tvåspråkiga barn i förskola : En studie av pedagogers uppfattningar om tvåspråkighetMobini, Azam January 2008 (has links)
Som förälder till tvåspråkiga barn har jag ibland tänkt på vikten av språkutveckling hos tvåspråkiga barn. Under min utbildning på lärarhögskolan blev jag mer intresserad av detta ämne. Som blivande förskollärare kommer jag säkert att möta barn som talar två eller fler språk. Det känns därför viktigt att ha kännedom om hur jag kan arbeta pedagogiskt med tvåspråkiga barn. Syftet med denna undersökning är att få kunskap om pedagogernas syn på begreppet två- eller flerspråkighet samt deras arbetssätt i en mångkulturell förskola. För att få svar genomfördes intervjuer med pedagoger på två förskolor med tvåspråkiga barn. Pedagogerna använder i stort sett samma metoder som man använder i andra förskolor, dessutom att de har en del böcker som är på barnens språk och är till för att föräldrarna ska kunna låna hem och läsa för barnen. De tvåspråkiga pedagogerna brukar också ha sina stunder med barn som pratar samma språk för att ha samtal med dem eller läsa bok för dem. Pedagogerna stimulerar barnen i deras språkutveckling genom att använda olika arbetsmetoder som t.ex. sagoläsning, sagoberättande med användning av flanotavla, språklekar, etc. I min studie redovisar jag också om pedagogernas tankar om modersmålets betydelse som bas för att barnet sedan ska kunna lära det andra språket lättare.
|
202 |
Att vara en del av förskolan : Om barns delaktighet i den Reggio Emilia- inspirerade förskolanSimonsson, Maria, Sederström, Christine January 2008 (has links)
Syftet med vårt examensarbete är att analysera Reggio Emilia- filosofins pedagogiska syn på barns delaktighet i förskolan. Studien är uppbyggd av tre olika moment bestående av en analys av delaktighet, Reggio Emilia- filosofins syn på delaktighet samt kvalitativa intervjuer. Delaktighet är ett svårdefinierat begrepp som behöver analyseras för att få en förståelse för dess innebörder. Eftersom Lpfö 98 ska styra Sveriges förskoleverksamhet är den vår mest centrala utgångspunkt i begreppsanalysen. Begreppsanalysen utgår även bland annat från John Deweys (1916/1997) tankar om lärandet samt Moira von Wrights (2000) punktuella- och relationella perspektiv med intersubjektiviteten i fokus. För att fånga barns delaktighet i Reggio Emilias pedagogiska filosofi har vi utgått från att delaktighet uttrycks genom barnsyn, demokrati, pedagogisk dokumentation samt miljö. Efter genomförd studie har vi funnit att delaktighet kommer till uttryck genom pedagogernas människosyn, pedagogernas barnperspektiv, barns valmöjligheter, kommunikation, dokumentation och reflektion, åldershomogena grupper, tillgänglighet i miljön, miljön som den tredje pedagogen, ett aktivt lyssnande samt barngruppens betydelse. Inom Reggio Emilias pedagogiska filosofi har barns delaktighet stor betydelse för förskolans verksamhet.
|
203 |
Förskola i utveckling : en studie om pedagogiska rumLjungqvist, Anna, Ivarsson, Linda January 2008 (has links)
Vårt syfte med undersökningen är att få en fördjupad bild av ett pedagogiskt förhållningssätt och vad det betyder för lärandet. Metod: Vi har gjort en kvalitativ fallstudie med observationer och intervjuer av pedagoger på den aktuella förskolan. Observationerna gjordes före intervjuerna för att vi skulle få en så klar bild av de pedagogiska rummen som möjligt. Resultat: Vårt resultat av studien visar att omorganisationen bland annat lett till att personalen anser att de har mer tid för barnen tack vare de olika rummen samt fått större tilltro till varandra. Allas olika kompetenser tas numera tillvara och verksamheten är inte så tidsstyrd. Avbrotten under dagen har blivit färre, vilket har lett till att barnen får leka färdigt. Att barngruppen fördubblats märks inte på grund av att ytorna blivit större. Läroplanen är djupt förankrad i verksamheten.
|
204 |
Pedagogernas syn på genusarbetet inom förskola och skola : – En kvalitativ studie ur ett genusperspektivSöderlund, Sandra, Brännman, Theresia January 2009 (has links)
Syftet med denna studie är att undersöka samt belysa hur några pedagoger i förskola och skola för tidigare år ser på genus och hur de pedagoger som deltagit i undersökningen arbetar med genus. Vår undersökning var en kvalitativ studie som genomfördes dels i en förskola, dels i en grundskola, årskurs F-5. De undersökningsmetoder som användes var enkäter och observationer. Enkäterna har besvarats av pedagoger som är verksamma inom både förskola och skola. Observationer har även genomförts inom dessa stadier. Resultatet från enkätundersökningen visar att pedagogerna anser att de bör arbeta genusmedvetet. De är dock medvetna om att det krävs mycket arbete då de själva behöver bli medvetna om sina egna föreställningar kring könen. Observationsresultatet visar att pedagogernas genusmedvetenhet existerar, dock i liten utsträckning. Vi anser att pedagogerna kan få en ökad genusmedvetenhet då de fortsättningsvis aktivt arbetar med sin egen medvetenhet samt fortbildning inom området.
|
205 |
Förskollärares syn på drama som pedagogiskt verktyg i förskolanKirova, Rositsa January 2013 (has links)
My goal in this study was to research how teachers with education in pedagogical drama think about drama and how to use it as an educational tool. The method I used to acquire the results was by interviews. In total I interviewed six different teachers which had some kind of education in pedagogical drama. This study revealed that all the teachers in some way used educational drama in preschool. The purpose with educational drama is to improve the children's fantasy, creativity, empathy, self-awareness and also their ability to co-operate with other children. The result also points out that some teachers use drama as a practical way to teach. The teachers believe that the children enjoy drama very much, especially children from other countries because they can't speak Swedish very good and the practical drama gives them a chance to play with the other children. My conclusion is that pedagogical drama is both among the interviewed teachers and the literature a good tool to use and implement in the daily preschool planning. But there are some important things to have in mind. Those things are the need of enough time for drama in preschool, to have the right competence among the teachers and include influence from the children's own interests. The lack of competence in any of these things can result in a negative outcome for the children.
|
206 |
Förskollärares och barns uppfattning om hälsofrämjande arbete på förskolanAndersson, Malin, Norlin Holgersson, Linda January 2012 (has links)
Forskningen visar att introduktion av goda hälsosamma vanor för barn i tidig ålder bidrar till en hälsosammare livsstil som vuxen. Syftet är att ta reda på hur pedagogerna arbetar och resonerar kring begreppet hälsa med fokus på fysisk aktivitet och kost. De medverkande pedagogerna i undersökningen har en medvetenhet och kunskap om rörelsens betydelse och arbetar praktiskt med detta dagligen, bland annat genom utevistelse, rörelselek, gymnastik samt promenader till skog och mark. Det förekommer även matråd på förskolorna där pedagoger tillsammans med de kostansvariga kan vara med och påverka. Förskollärarna anser att det är viktigt att arbeta hälsofrämjande i förskolan för att ge barnen kunskaper och etablera grunda sunda vanor för livet.
|
207 |
Musik med små barn : ett pedagogisk verktygÅkesson Ramos, Cathylyn, Svensson, Annika January 2013 (has links)
I vår studie har vi genom vårt syfte tagit reda på hur pedagoger har använt sig av sånger som ett pedagogiskt verktyg, och vi har undersökt hur pedagogerna kunde skapa delaktighet till barnens språkutveckling genom sång och samlingar på förskolan. Vilka mål hade pedagogerna? För att nå syftet har vi genomfört en kvalitativ undersökning i form av intervjuer där man fokuserar på egenskaperna och inte på personerna som deltar. Intervjuerna utfördes med pedagoger på två olika förskolor, både enskilda samt i grupp. Studiens resultat visade att musik används i förskolan, som ett verktyg för barnens språkutveckling. Samtliga respondenter var överens om att musik och sång främjar barnens lärande på många olika sätt. Dels är sång språkfrämjande samtidigt som musiken ger rytmik, vilket leder till motorik som främjar samspel med andra, glädje och gemenskap. Exempel på andra lärandeområden var när pedagoger använder sig av sånger för att barnen ska lära sig exempelvis veckodagar, månader, namn, matematik och mycket mer. Respondenterna ansåg dock att de skulle vilja ha mer kompetens för att föra musiken ännu mer framåt.
|
208 |
Åtgärdsprogram för barn i förskolan : En studie om pedagogers syn på åtgärdsprogram i förskolanLjungberg, Caroline, Törnström, Sofie January 2013 (has links)
Examensarbetets syfte var att undersöka pedagogers syn på åtgärdsprogram i förskolan. För att nå fram till vårt resultat har vi intervjuat fem förskollärare, två specialpedagoger och en förskolechef, där vi har ställt frågor hur pedagogerna ser på bedömning av det enskilda barnet. Detta har sedan jämförts med tidigare forskning och teorier. Ett annat syfte var att undersöka hur tidigare nämd personal ser på bedömning i förskolan. Examensarbetet vilar på en kvalitativ undersökningsmetod som innebär en djupare förståelse för hur personen tänker kring frågor om åtgärsprogram. Syftet med vår metod handlar om att beskriva våra intervjuer med de anställda. Resultatet i vårt examensarbete visade att en del pedagoger fortfarande använder sig av åtgärdsprogram men att några av pedagogerna inte skriver åtgärdsprogram för barn i förskolan. Anledningarna till att det fortfarande skrivs har vi diskuterat om i diskussionsdelen.
|
209 |
Han, hon eller hen? : - En kvalitativ studie om pedagogers förhållningssätt , jämställdhetsarbete och bemötande i förskolan i Karlskrona kommun och Markaryd kommunEideberg, Lizette, Svensson, Björn January 2013 (has links)
Syftet med detta examensarbetet var att ta reda på och jämföra hur pedagoger i förskolan arbetar med jämställdhet och begreppet "hen", samt hur barnen bemöts och om det finns skillnader härledande till barnens kön. För att studera detta användes de kvalitativa metoderna, observationer och intervjuer. Här jämförs Karlskronakommun och Markarydkommun genom fyra observationer och 13 intervjuer med pedagoger och förskolechef. I studien framkom det att pedagogerna vet vad jämställdhet är och menar att de bemöter barnen lika oberoende av kön. Men omedvetet stimulerar pedagogerna de traditionella könsmönstren istället för att motverka dem. Det visade sig att en kommun var mer för begreppet "hen" än den andra. The purpose with this study was to examine and compare how pedagogues in the preschool work with equality and the concept "hen", as well how children is addressed and if there´s differences that can be linked to the children’s sex. A qualitative method of interview and observations was used to make this study. In the study Karlskrona kommun and Markaryd kommun is compared from four observations and thirteen interviews with pedagogues and one principal. The study shows that the pedagogues know what equality is and is convinced that they address all children no matter what sex the child has. However the study shows that pedagogues subconsciously encourage the traditional gender ideals instead of discouraging them. Further on the study shows that one county is more positive to the concept "hen" then the other.
|
210 |
Pedagogers syn på datorer i förskolan : "Sen spelar de lite också, sånna pedagogiska spel"Jönsson, Lisa, Gunnarsson, Ingrid January 2012 (has links)
Denna studie om datoranvändandet i förskolan är en kvalitativ studie som baserar på intervjuer med fem olika pedagoger på två olika förskolor. Syftet med studien är att ta reda på hur pedagoger ser på datorer i förskolan. Detta för att datoranvändandet ökar och är idag lika självklart som TV-tittandet. Barn i dag kommer i kontakt med datorer redan i tidig ålder. Under 2012 kom nyheten att varannan treåring har använt internet. Samtidigt som det har visat sig att det finns kunskapsbritser bland pedagogerna på förskolorna när det kommer till IKT. För att undersöka detta gjorde vi en kvalitativ studie i form av semistrukturerade intervjuer ute på förskolorna. Intervjuerna bearbetades för att kunna se mönster, de här mönstret blev sedan grunden till resultatet. I resultatet framkommer det att pedagogerna belyser sin egna användning i form av dokumentation. Ett annat användningsområde var Youtube, som pedagogerna använde för att kunna få ny kunskap inom olika området. Youtube användes även med barnen, då i form av filmklipp som barnen hade önskemål att se. Något som pedagogerna sa som inte användes mycket var datorspel. De spelen som fanns var pedagogiska datorspel. Vilket pedagogerna var noga med att lyfta fram. Den teoretiska utgångspunkt vi har valt för studien är sociokulturellt perspektiv där artefakter, samspel och interaktion har en stor betydelse för inlärning.
|
Page generated in 0.0325 seconds