Spelling suggestions: "subject:"fundamentalism"" "subject:"fundamentalismo""
251 |
FACTORS IMPACTING PARENTAL ACCEPTANCE OF AN LGBT CHILDRosenkrantz, Dani E. 01 January 2018 (has links)
Chrisler’s (2017) Theoretical Framework of Parental Reactions When a Child Comes Out as Lesbian, Gay, or Bisexual suggests that parental reactions to having a non-heteronormative child are impacted by a process of cognitively appraising information about their child’s identity and experiencing and coping with emotional responses, both of which are influenced by contextual factors such as a parent’s value system. However, some religious values can challenge parents in the process of accepting a lesbian, gay, bisexual, or transgender (LGBT) child. The purpose of this study was to test a model that examines the influence of cognitive-affective factors (cognitive flexibility, emotional regulation), religious-value based factors (religious fundamentalism, parental sanctification), and gender and sexual identity on self-reported parental acceptance. Participants were 663 parents of LGBT children who submitted responses to an online survey. A Tobit regression with a single-indicator latent variable approach revealed that religious fundamentalism, parental sanctification, the control component of cognitive flexibility, parent gender, and parent sexual identity significantly predicted parental acceptance. Lower religious fundamentalism, higher parental sanctification, and higher cognitive flexibility scores were associated with parental acceptance of an LGBT child. Participants identifying as a woman or LGB parent also significantly predicted acceptance. Implications of findings are discussed.
|
252 |
Extremist religious ideologies and military strategy /Phillips, William. January 2006 (has links)
Thesis (MMAS) -- U.S. Army Command and General Staff College, 2006. / AD-A463 803. Also available via the World Wide Web.
|
253 |
Den amerikanska högern går en rond mot den svenska Humaniströrelsen!Kjellberg, Therese January 2007 (has links)
<p>De troende i USA tycks öka i antal efter den 11 september 2001 och det har fått mig att fundera över varför befolkningen i landet är så beroende av att tro på Gud. För att finna svaret på dessa funderingar presenteras i detta arbete en del av den amerikanska religionshistoriken. Redan när emigranterna kom till det nya landet förde de med sig flera olika trosinriktningar och de ansåg att de fått i uppgift av Gud att bebygga det nya landet. Ett flertal olika församlingar bildades varav några var mer strikta än andra och ur dessa striktare grupper ”föddes” fundamentalismen och den religiösa högern. Än idag är dessa grupper starka och påverkar varje amerikans liv på ett eller annat sätt eftersom de har stark inverkan på den politik som förs i landet.</p><p>I Sverige minskar antalet kyrkomedlemmar samtidigt som förbund som Humanisterna märker av en ökning av medlemmar, därför har jag nu tittat lite närmare på vad de sekulära humanisterna i Sverige tror på. För att kunna göra det har jag bland annat intervjuat en tjej som arbetar för förbundet via e-post. Det visade sig att dessa medlemmar inte tror på någon Gud eller något högre väsen utan lever för att förverkliga tron på människan och att alla människor själva bör ta ansvar för sitt eget liv. De arbetar också för att förverkliga demokrati och värna om vår jord till kommande generationer.</p><p>Slutligen har en liten jämförelse mellan de sekulära humanisterna och den religiösa högern gjorts. Frågan är om det finns något som förenar dessa två olika inriktningar. Svaret på det blev att jag inte hittade något som förenar dem. Möjligtvis kan det finnas någon fråga som de kan ha en likartad syn på men inte i någon av de frågor som har tagits upp i detta arbete.</p>
|
254 |
Öst- och västlæstadianismenKoivisto, Anna January 2004 (has links)
<p>Lars Levi Læstadius (1800-1861) var en stor och viktig människa. Han är ihågkommen och mycket omskriven. Læstadius var en aktiv nykterhetskämpe, botaniker och älskad präst. Utöver detta var han även den som grundade den märkliga väckelsen omkring år 1845 som än idag bär hans namn: læstadianismen. Læstadianerna, som de troende kom att kallas, lyssnade till denne stränga man och lärde sig att leva som han predikade, ett enkelt och nyktert liv. De kristna höll ihop under hela Læstadius liv och även en tid efter hans död, då den nye ledaren blev Læstadius följeslagare, Johan Raattamaa. Under hans tid samlades læstadianerna kring honom. Efter hans död blev det svårare att hålla väckelsen samlad kring en central punkt utan att ha någon speciell ledare att lyssna på. Slutligen splittrades de troende efter många oenigheter och smutskastning och delades i två grupper med egna ledare och predikanter. Trots försök till försoning blev det inte någon återförening mellan de två och sidorna kom att kallas sig öst- och västsidorna - gammellæstadianerna respektive de förstföddas församling. Gammellæstadierna fick efter ett tag meningsskiljaktigheter gällande bland annat Bibeln och bönen och även denna grupp delade på sig och bildade Tornedalsriktningen och Finland Fridsföreningars Centralförbund (SRK). Förutom dessa två riktningar finns några mindre grupper som kommit antingen från SRK eller från den västlæstadianska gruppen. Læstadianismen finns idag på många platser i världen, i en mindre sträng, östlig gren, och en lika sträng, västlig gren, som under Læstadius och Raattamaas tid. Gudstjänsten och arbetet med denna skiljer sig på vissa punkter hos dessa riktningar, men det finns såklart även många likheter hos dem. Livsstilen och mentaliteten är ganska lika vad gäller familjelivet, äktenskap, nöjen, alkohol mm. Den röda tråden som följer alla læstadianers liv, oavsett kön eller grupp, är att inget får ta din odelade uppmärksamhet från Gud varför man väljer att undvika saker som kan vara distraherade såsom TV, musik och materiella ting.</p>
|
255 |
Hedbergianerna i Järvsö : en historisk studieLjung, Kalle January 2007 (has links)
<p>Den egna nyfikenheten, studierna i religionsvetenskap samt ett intresse för hembygdshistoria har fått mig att välja det ämne som denna uppsats handlar om. Viljan till att försöka levandegöra en del av traktens historia har också varit den största drivkraften i detta arbete.</p><p>Huvudämnet för uppsatsen handlar om en religiös sekt i Järvsö under 1800-talet. Sekten kallades i folkmun för ”hedbergare” men är i kyrkohistorien mer känd under namnet hedbergianer. Båda dessa namn kom av att församlingsmedlemmarna i dessa utbytargrupper inspirerades av en finsk präst vid namn Fredrik Gabriel Hedberg.</p><p>Det övergripande syftet med arbetet är att göra en historisk beskrivning av hedbergarna i Järvsö, då från rörelsens uppkomst till dess fall. Mer specifika frågeställningar som jag ska besvara i denna uppsats är följande:</p><ul><li>Vilka var orsakerna till hedbergarnas brytning med kyrka och samhälle?</li><li>På vilket sätt påverkade brytningen med kyrkan församlingsmedlemmarnas privata liv, vilka konsekvenser fick den?</li></ul>
|
256 |
"Den absoluta sanningen" : en undersökning av sex läroböckers bild av fundamentalismJansson, Martin January 2009 (has links)
<p>Religiös fundamentalism har på senare tid blivit ett vanligare fenomen trots ett mer sekulariserat samhälle. Detta för att sekularisering i sig inte innebär att människor blivit mindre religiösa utan att religionen har bytt plats från det offentliga till det privata. På grund av att fundamentalism ofta motsätter sig demokrati och pluralism, värden som ska främjas enligt den svenska läroplanen, är det viktigt att skolelever får bekanta sig med fundamentalism som fenomen. Därför undersöker jag i denna uppsats vilken bild läroböcker ger av fenomenet. Enligt Kjell Härenstam finns det problem med att försöka framställa religioner på ett objektivt sätt i läroböcker. Detta eftersom författaren aldrig kan bortse från sina egna värderingar och kultur. ”Kunskap är alltid någons kunskap.” Därför ställer Härenstam den objektiva, positivistiska kunskapen mot det hermeneutiskt, vidgade perspektivet och menar att religioner bör belysas ur så många perspektiv som möjligt. Undersökningen omfattar sex stycken böcker där den äldsta är från 1997 och den nyaste från 2007.</p><p>Genom textanalys kommer jag fram till att fundamentalism inte ges så mycket utrymme i läroböcker. De former av fundamentalism som presenteras är främst kristen och muslimsk fundamentalism. Den kristna formen beskrivs som något som förekommer inom mindre församlingar och sekter och vänder sig mot modern vetenskap medan den muslimska formen beskrivs som ett fenomen som har ett större folkligt stöd än den kristna och främst vänder sig mot västvärldens influenser. Profana, hinduistiska och judiska former av fundamentalism förekommer också men inte alls i samma utsträckning. Den objektiva kunskapssynen är dominerande i böckerna medan de böcker som jag anser som bäst i undersökningen kombinerar både försök till objektiva framställningar med olika perspektiv på fenomenet och diskussionsfrågor som tar utgångspunkt i elevernas egna bilder av fundamentalism.</p>
|
257 |
Dogma en etos : die eenheid van die Bybelse leer en lewe as begronding vir die Christelike etiek in die moderne samelewingskonteks / deur D. SaaimanSaaiman, De Wet January 2005 (has links)
Thesis (Ph.D. (Ethics))--North-West University, Potchefstroom Campus, 2006.
|
258 |
Colonizing Heart and Mind: The Sociopolitical Implications of the Growth of China's Underground ChurchTien, Joanne 24 April 2009 (has links)
Introduction, the history of Christianity in China. Chapter 1, like rain falling and grass growing: the growth of China’s underground church. Chapter 2, a comparison of the theologies of K.H. Ting and Wang Mingdao. Chapter 3, marching back towards Jerusalem. Conclusion, the spread of the American kingdom.
|
259 |
The Hour of God? : People in Guatemala Confronting Political Evangelicalism and Counterinsurgency (1976-1990)Melander, Veronica January 1999 (has links)
This dissertation is focused on one of many aspects of religion and politics in Guatemala in recent history (1976-1990). This period is characterized by unequal wealth distribution, ethnic divisions, civil war, and U.S. influence. It is a contemporary mission history examining missionary efforts directed from the United States, Guatemalan responses, and indigenous initiatives. The problem concerns a movement within Protestant evangelicalism, which in this study is called Political Evangelicalism, and its relationship to the counterinsurgency war which the Guatemalan military waged against guerrillas, political opposition, and the Mayan majority. The problem centers on the following interrelated questions: How did Political Evangelicalism appear in Guatemala and how did it develop? How did agents of Political Evangelicalism act? What kind of discourse was employed to legitimize armed and structural violence? What was the relationship between Political Evangelicalism and counterinsurgency strategy? Political Evangelicalism must be reflected through different actors and aspects of Guatemalan conflicts to be understood. Therefore, Political Evangelicalism is placed in the broader context of the Guatemalan situation and its relation to the United States. This is a chronological study describing the role and development of Political Evangelicalism on three levels: the relationship between the United States and Guatemala; Guatemala on the national level; and an in-depth study of the Ixil people. The focal point is on the Guatemalan national level. A wide array of empirical material is employed, including interviews, unpublished documents, official documents, booklets, articles, and so on.
|
260 |
Den amerikanska högern går en rond mot den svenska Humaniströrelsen!Kjellberg, Therese January 2007 (has links)
De troende i USA tycks öka i antal efter den 11 september 2001 och det har fått mig att fundera över varför befolkningen i landet är så beroende av att tro på Gud. För att finna svaret på dessa funderingar presenteras i detta arbete en del av den amerikanska religionshistoriken. Redan när emigranterna kom till det nya landet förde de med sig flera olika trosinriktningar och de ansåg att de fått i uppgift av Gud att bebygga det nya landet. Ett flertal olika församlingar bildades varav några var mer strikta än andra och ur dessa striktare grupper ”föddes” fundamentalismen och den religiösa högern. Än idag är dessa grupper starka och påverkar varje amerikans liv på ett eller annat sätt eftersom de har stark inverkan på den politik som förs i landet. I Sverige minskar antalet kyrkomedlemmar samtidigt som förbund som Humanisterna märker av en ökning av medlemmar, därför har jag nu tittat lite närmare på vad de sekulära humanisterna i Sverige tror på. För att kunna göra det har jag bland annat intervjuat en tjej som arbetar för förbundet via e-post. Det visade sig att dessa medlemmar inte tror på någon Gud eller något högre väsen utan lever för att förverkliga tron på människan och att alla människor själva bör ta ansvar för sitt eget liv. De arbetar också för att förverkliga demokrati och värna om vår jord till kommande generationer. Slutligen har en liten jämförelse mellan de sekulära humanisterna och den religiösa högern gjorts. Frågan är om det finns något som förenar dessa två olika inriktningar. Svaret på det blev att jag inte hittade något som förenar dem. Möjligtvis kan det finnas någon fråga som de kan ha en likartad syn på men inte i någon av de frågor som har tagits upp i detta arbete.
|
Page generated in 0.1026 seconds