Spelling suggestions: "subject:"gemensam läsning"" "subject:"mensam läsning""
1 |
Den gemensamma läsningen och textsamtalets betydelse för elevers läsförståelse i grundskolans tidigare årSnäll Berendahl, Izabela, Bönfors, Helena January 2019 (has links)
Syftet med denna studie är att ta reda på vad forskning säger om elevers läsförståelse och hur den kan främjas genom gemensam läsning i ämnet svenska, och mer specifikt, att besvara frågeställningen: Vilken betydelse har högläsning med efterföljande textsamtal för elevers läsförståelse, i grundskolans tidigare år? Eleverna i den svenska skolan har under en period haft låga resultat i internationella mätningar. Samtidigt ökar kraven på eleverna, både i skolan och samhället. Av den anledningen är denna forskning högst angelägen att genomföra. För att besvara frågeställningen och uppnå studiens syfte har vi systematiskt tagit fram, analyserat och sammanställt vetenskapliga studier om gemensam läsning och textsamtal som sker i skolan. Resultatet visar att gemensam läsning i form av högläsning och efterföljande textsamtal främjar elevers läsförståelse. Det är främjande då det hjälper elever att associera obekanta ord och meningar till sådant som är bekant för dem sedan tidigare. Likaså ger det kollaborativa lärandet också stöd i elevernas läsförståelse, då de får ta del av sina kamraters tankar och kunskaper kring det lästa. Studien visar också att det saknas vetenskapliga artiklar med fri tillgång kring ämnet och skulle därmed behöva vidare forskning, för att kunna få ett mer fruktbart svar med en bredare vetenskaplig grund. Därför skulle det vara gynnsamt att vidareutveckla detta område med ytterligare forskning. Den didaktiska implikationen är följaktligen att lärare och andra verksamma personer i skolbranschen behöver arbeta mer med den pedagogiska avsikten till högläsning och inte endast läsa böcker för en lugnande och samlande effekt. På så vis har undersökningen bidragit till en öppning för yrkesverksamma pedagoger, men också till en öppning för vår framtida forskning.
|
2 |
"Alla kan med kiwi" : n studie om hur pedagoger upplever kiwimetoden som läsinlärningsmetod i årskurserna F-2Andersson, Karin January 2011 (has links)
Uppsatsen behandlar kiwimetoden som läsinlärningsmetod bland elever i årskurs F-2. Kiwimetoden innefattar fyra moment i läsinlärningen; gemensam läsning, vägledd läsning, självständig läsning och högläsning och metoden fokuserar på att samtala kring text. Syftet med undersökningen är bland annat att undersöka vad undervisande pedagoger anser är för- och nackdelarna med kiwimetoden och hur de upplever att eleverna utvecklas i sin läsning med hjälp av metoden. Undersökningsmetoden är intervjuer med fyra pedagoger som har olika mycket erfarenhet av kiwimetoden i läsundervisningen. Resultatet av undersökningen visar att pedagogerna upplever att eleverna tycker det är intressant med läsning och att eleverna läser mycket genom metoden. Samtal om det eleven läser, hör eller ser när hon eller han läser är utgångspunkt för förståelse av texten. Detta upplever pedagogerna som motiverande i läsinlärningen då varje elev oavsett förkunskap är delaktiga. Möjligheten att dela in eleverna i nivåanpassade grupper är en fördel, eftersom eleverna då får arbeta utifrån sin egen kunskapsnivå. Pedagogerna betonade flera fördelar med kiwimetoden. Enda nackdelen som kom fram av undersökningen var att metoden kanske inte passar alla elever; då måste pedagogen finna andra vägar för just den eleven. Kiwimetoden upplevdes annars vara en bra utgångspunkt i läsinlärningen.
|
3 |
Lärares berättelser om arbetet med läsförståelse / Teachers' stories about the work with reading comprehensionNilsson, Rebecca, Thorlund Brönmark, Kajsa January 2021 (has links)
Syftet med denna studie är att undersöka hur åtta lärare i årskurs F-3 arbetar med läsförståelse. En kvalitativ studie med semistrukturerade muntliga och skriftliga intervjuer av åtta lärare har genomförts för att samla in lärarnas beskrivningar om sitt arbete. Det empiriska materialet har analyserats ur ett sociokulturellt perspektiv med hjälp av några centrala begrepp inom teorin. Resultatet av studien visar att lärarna arbetar ur ett sociokulturellt synsätt där gemensam läsning, samtal om det lästa och att tillsammans bearbeta textens innehåll via olika arbetsformer blivit centrala i lärarnas berättelser. De värdesätter sina elevers tankar, engagemang och intresse i sin undervisning i läsförståelse. En del av lärarna förespråkar att nyckeln till framgång är att utgå ifrån sina elever, att utforma sin undervisning utifrån deras intresse och åsikter. Studiens lärare diskuterar begrepp som textsamtal, olika former av läsning, lässtrategier, engagemang, syfte/mening och frågornas utformning.
|
4 |
Högläsning av skönlitteratur : En kvalitativ undersökning av hur lärare använder och tänker om högläsning av skönlitteratur i undervisningenSkogby, Ester January 2022 (has links)
Högläsning är något som ofta förknippas med sagostunder för yngre barn, men forskningen är överens om att högläsning kan anses vara gynnsam för elevers lärande oavsett ålder. I den nya läroplanen för grundskolan som börjar gälla höstterminen 2022 återfinns nya skrivningar som åter gör högläsningen aktuell, då det framkommer att eleverna ska erbjudas gemensam läsning i undervisningen. Uppsatsens syfte var att undersöka lärares användning och tankar om högläsning av skönlitteratur som undervisningsmetod i årskurs 4–6. Undersökningen var av kvalitativ karaktär där intervjuer och observationer av yrkesverksamma lärare låg till grund för datainsamlingen. Data analyserades genom fenomenologisk analysmetod i fem steg. Resultatet visade att de deltagande lärarna frekvent använder sig av högläsning av skönlitteratur i sin undervisning men med skilda syften. Lärarnas arbetssätt låg i linje med tidigare forskningsresultat gällande hur högläsningen ska genomföras för ett gynnsamt lärande och lärarna uppfattar att högläsning av skönlitteratur är en bra metod att använda i undervisningen för att möjliggöra gemenskap och lärande för alla elever
|
5 |
Högläsning som pedagogiskt redskap : En studie om pedagogers arbete med högläsning på lågstadiet / Reading aloud as an educational tool : An investigative study on how pedagogues at primary school work with reading aloudAndreadis, Evelina January 2019 (has links)
Reading aloud is something that is considered important for children's linguistic development, although I have experienced that reading is something that has rarely taken place in the teaching context I´ve found myself in. I therefore chose to study how the attitude to reading aloud looks among selected teachers at the lower secondary school. The purpose of my thesis is to investigate how often pedagogues use reading aloud. I also want to investigate how the pedagogues proceed with the selection of text or book for their reading aloud and how the educator connects his or hers reading to the curriculum. My choice to gather information is based on a selected framing of questions through three semi-structured interviews in which three teachers from grade 1, 2 and 3 participates. All educators practice reading aloud but the scope and purpose varies slightly. All participants share the same view of reading aloud, they say that it’s important and meaningful. I’ve also used a survey to get a broader view of the topic. The result is clear; most of the pedagogues who participated in the survey uses reading aloud for their students, similar to the interviews the scope varied. My personal teaching experience thus differs from the results that the survey provides. / Högläsning är något som anses vara viktigt för barns språkliga utveckling. Trots detta har jag upplevt att högläsning är något som sällan ägt rum i de undervisningssammanhang jag befunnit mig i. Jag valde därför att studera hur inställningen till högläsning ser ut bland utvalda pedagoger på lågstadiet. Syftet med mitt examensarbete är således att undersöka hur ofta pedagogen arbetar med högläsning på lågstadiet. Jag vill även undersöka hur pedagogen går tillväga vid valet av text eller bok till sin högläsning och hur pedagogen kopplar sin högläsning till läroplanen. I min studie använder jag mig av tre semistrukturerade intervjuer där tre respondenter från årskurs 1, 2 samt 3 medverkar för att samla information om valda frågeställningar. Samtliga pedagoger använder sig av högläsning, men omfattningen och syftet varierar något. Respondenterna ser på högläsning som något viktigt och betydelsefullt. Jag använder mig även av en enkätstudie för att få en bredare syn på ämnet. Precis som vid resultatet för intervjuerna, är resultatet vid enkätundersökningen tydligt; de flesta av pedagogerna som medverkade i enkätundersökningen högläser för sina elever, och likt intervjuerna varierade omfattningen något. Min personliga pedagogiska erfarenhet skiljer sig således från resultaten som undersökningen ger.
|
6 |
Stora BöckerSjöström, Josefin, Wahlberg, Lisa January 2008 (has links)
<p>Syftet med vårt examensarbete är att undersöka vilka förutsättningar som finns att arbeta med storboksmetoden och relatera dessa till hur storboken används på Nya Zeeland. Undersökningen är av kvalitativ karaktär och bygger på en kvalitativ enkätundersökning, intervjuer med fyra lärare samt en intervju med en förlagsredaktör på Bonnier Utbildning. Resultatet visar på de förutsättningar som finns för att arbeta med storboksmetoden i Sverige idag och dess ställning. Genom intervjuer med lärarna undersöker vi även varför eller varför inte de svenska lärarna skulle kunna tänka sig att undervisa utifrån storboksmetoden. Undersökningen pekar på de olika förutsättningar som finns att arbeta utifrån storboksmetoden beroende av skolans ekonomi, huruvida skolan är kommunal eller privat och skolans läge. Under intervjuerna märkte vi också att lärarnas pedagogiska arbetssätt påverkas mycket av skolans och samhällets kunskapssyn, skolans styrning samt lärarnas kännedom om olika läs- och skrivmetoder. Att storboksmetoden inte fått ett större genomslag i den svenska läs- och skrivinlärningen tror vi kan bero på lärarnas rädsla för att använda en metod de inte känner sig säkra på. Att metoden inte heller har fått framstående svenska forskare bakom sig kan även vara ett skäl till lärarnas skepticism. För att elever ska kunna lära sig läsa och skriva krävs en beredskap där läraren möter alla barn där de befinner sig i sin utveckling. Enligt oss är det också viktigt att ta i beaktande att alla barn lär sig på olika sätt och lärare måste vara beredda på att använda sig av olika läs- och skrivinlärningsmetoder, där de stora böckerna från Nya Zeeland kan vara en av dem.</p>
|
7 |
Skönlitteratur och undervisning : Användningen av skönlitteratur i år 1-3 / Literature and Teaching : The Use of Literature in Early Primary EducationLjunggren, Victoria January 2008 (has links)
<p>Syftet med denna undersökning är att få en bild av användandet av skönlitteratur i skolorna och hur lärarna upplever användandet. Arbetet undersöker hur litteraturundervisningen går till i år 1-3, hur läsmiljön ser ut och vilka fördelar och nackdelar som lärarna ser i litteraturarbetet. I undersökningen användes en enkät som delades ut till lärare för år 1-3. Resultatet visade att skönlitteraturen används till stor del i undervisningen och att lärarna överlag är positiva till arbetet med skönlitteratur. Svårigheten med litteraturanvändningen är enligt lärarna att hitta rätt litteratur till rätt elev.</p>
|
8 |
"Jag har också..." : Elevers möte med skönlitterära texterPettersson, Emma, Hambre, Charlotta January 2008 (has links)
<p>Abstract</p><p>Vårt examensarbete belyser hur barn möter och samtalar kring läsning av skönlitterära texter, samt hur deras egna erfarenheter kommer till uttryck genom samtal vid skönlitterär läsning. Vi tar vår utgångspunkt ur John Deweys (1859-1952) teorier om kunskap och lärande och Louise M. Rosenblatts (1904-2005) tankar kring läsning som transaktion. Tidigare forskning har visat på vikten av att ta del av och bygga kring elevers erfarenheter för att vidga deras förståelse vid skönlitterär läsning. Vår studie har behandlats genom en etnografisk ansats med observation som metod där vi utgått från barnets möte med skönlitterära texter. Genom våra observationer har vi kunnat urskilja olika sätt som elever möter och samtalar kring den lästa texten, där vi funnit att erfarenheter har en betydelsefull roll.</p>
|
9 |
Skönlitteratur och undervisning : Användningen av skönlitteratur i år 1-3 / Literature and Teaching : The Use of Literature in Early Primary EducationLjunggren, Victoria January 2008 (has links)
Syftet med denna undersökning är att få en bild av användandet av skönlitteratur i skolorna och hur lärarna upplever användandet. Arbetet undersöker hur litteraturundervisningen går till i år 1-3, hur läsmiljön ser ut och vilka fördelar och nackdelar som lärarna ser i litteraturarbetet. I undersökningen användes en enkät som delades ut till lärare för år 1-3. Resultatet visade att skönlitteraturen används till stor del i undervisningen och att lärarna överlag är positiva till arbetet med skönlitteratur. Svårigheten med litteraturanvändningen är enligt lärarna att hitta rätt litteratur till rätt elev.
|
10 |
"Jag har också..." : Elevers möte med skönlitterära texterPettersson, Emma, Hambre, Charlotta January 2008 (has links)
Abstract Vårt examensarbete belyser hur barn möter och samtalar kring läsning av skönlitterära texter, samt hur deras egna erfarenheter kommer till uttryck genom samtal vid skönlitterär läsning. Vi tar vår utgångspunkt ur John Deweys (1859-1952) teorier om kunskap och lärande och Louise M. Rosenblatts (1904-2005) tankar kring läsning som transaktion. Tidigare forskning har visat på vikten av att ta del av och bygga kring elevers erfarenheter för att vidga deras förståelse vid skönlitterär läsning. Vår studie har behandlats genom en etnografisk ansats med observation som metod där vi utgått från barnets möte med skönlitterära texter. Genom våra observationer har vi kunnat urskilja olika sätt som elever möter och samtalar kring den lästa texten, där vi funnit att erfarenheter har en betydelsefull roll.
|
Page generated in 0.0976 seconds