Spelling suggestions: "subject:"hälsofrämjande skola"" "subject:"hälsofrämjandet skola""
1 |
Hälsofrämjande skola - en fallstudieNyman, Johanna January 2008 (has links)
<p>Begreppet hälsofrämjande skola handlar om att skolan ska vara en demokratisk process som syftar till att utveckla ungas kompetens för att de ska kunna förstå och påverka deras egen livsstil såväl som levnadsvillkor. WHO har satt upp de övergripande kriterierna för hälsofrämjande skolor och de grundar sig i tio principer som skolorna ska arbeta med. Syftet med undersökningen är att genom en fallstudie beskriva hur arbetet med hälsofrämjande skolor implementeras och hur WHO:s tio riktlinjer för hälsofrämjande skolor tillämpas i praktiken. Forskningsstrategin i den här undersökningen har varit en fallstudie och det fall som har studerats är en hälsofrämjande högstadieskola. Som metod till undersökningen har dokumentanalys och intervjuer använts. Dokumentet som analyserats är en kvalitetsredovisning från skolan ifråga från år 2007 och de fyra som har intervjuats är personal på den hälsofrämjande skolan. Resultatet visar att det hälsofrämjande arbetet på skolan främst består av två olika aktiviteter; PUH och FMS. Genom dessa aktiviteter får eleverna vara med att påverka deras utbildning och de hjälper även till att stärka elevernas empowerment. Resultatet visar också att skolan inte medvetet arbetar med alla WHO:s principer men att de ändå ingår i skolans arbete.</p>
|
2 |
Hälsofrämjande skola - en fallstudieNyman, Johanna January 2008 (has links)
Begreppet hälsofrämjande skola handlar om att skolan ska vara en demokratisk process som syftar till att utveckla ungas kompetens för att de ska kunna förstå och påverka deras egen livsstil såväl som levnadsvillkor. WHO har satt upp de övergripande kriterierna för hälsofrämjande skolor och de grundar sig i tio principer som skolorna ska arbeta med. Syftet med undersökningen är att genom en fallstudie beskriva hur arbetet med hälsofrämjande skolor implementeras och hur WHO:s tio riktlinjer för hälsofrämjande skolor tillämpas i praktiken. Forskningsstrategin i den här undersökningen har varit en fallstudie och det fall som har studerats är en hälsofrämjande högstadieskola. Som metod till undersökningen har dokumentanalys och intervjuer använts. Dokumentet som analyserats är en kvalitetsredovisning från skolan ifråga från år 2007 och de fyra som har intervjuats är personal på den hälsofrämjande skolan. Resultatet visar att det hälsofrämjande arbetet på skolan främst består av två olika aktiviteter; PUH och FMS. Genom dessa aktiviteter får eleverna vara med att påverka deras utbildning och de hjälper även till att stärka elevernas empowerment. Resultatet visar också att skolan inte medvetet arbetar med alla WHO:s principer men att de ändå ingår i skolans arbete.
|
3 |
Kost och hälsa i skolan : En studie av uppfattningar hos rektorer, statliga skolmyndigheter och kommunala kostcheferWesslén, Per Erik January 2007 (has links)
Syftet med arbetet var att undersöka hur skolan ser på kost och hälsa, samt elevers matvanor. Hur viktiga är dessa frågor för skolan, finns strategier för ett arbete kring detta? För att nå syftet har intervjuer gjorts med representanter för statliga skolmyndigheter – Myndigheten för skol-utveckling (MSU) och Nationellt centrum för främjandet av god hälsa hos barn och ungdom (NCFF). Även kommunala kostchefer och gymnasierektorer från två olika kommuner (Leksand och Gävle) har intervjuats. Resultatet av undersökningen är att det råder skilda uppfattningar om kost- och hälsofrågorna hos dessa ansvariga för skolan. Mest engagerade är de statliga skolmyndigheterna, som också efterlyser mer konkreta formuleringar om kosten i läroplanen. De intervjuade rektorerna delar inte denna uppfattning. Kostcheferna vill ha in mer kostkunskap i skolans undervisning. Det råder oenighet även om godis- och läskförsäljning i skolan. Satsningen på ekologiska alternativ går dåligt: Ingen skola serverar ekologiska livsmedel; ingen av kommun-erna gör för närvarande en satsning på detta, trots de statliga direktiven. Helhetsbilden är ändå att skolorna arbetar med kost- och hälsofrågorna i ett bredare, större (mer abstrakt) perspektiv, t.ex. inom ämnen som Livskunskap och Samhällskunskap, där de globala miljöfrågorna diskuteras.
|
4 |
Hälsofrämjande skola- Vägen till ett sundare lärandeRamdén, Anette, Spjuth, Camilla January 2007 (has links)
Resultatet visar att det finns en bred syn på hälsobegreppet och många olika sätt för att arbeta hälsofrämjande. En specialpedagog kan ha en viktig roll vid förankringen och utvecklandet av arbetet. Det finns en tro på att det hälsofrämjande arbetet i skolan gynnar lärandet. Skolan har möjlighet att genom att bedriva ett hälsofrämjande arbete gynna elevernas hälsa även utanför skolan.
|
5 |
Vägen mot en Hälsofrämjande skolaJönsson, Helen, Christiansson, Annika January 2005 (has links)
Malmö högskolaLärarutbildningenExamensarbeteSpecialpedagogisk påbyggnadsutbildningHöstterminen 2005Jönsson, Helen. & Christiansson, Annika. (2005). Vägen mot en Hälsofrämjande skola. (The road to a Health Promoting School) Skolutveckling och ledarskap, Specialpedagogisk påbyggnadsutbildning, Lärarutbildningen, Malmö högskola.Syftet med arbetet är att se hur skolan kan arbeta hälsofrämjande och hur de studerande på Idrott och Hälsa ser på sin profession och på hälsofrämjande arbete.Arbetet ger en överblick över gjord forskning om Hälsofrämjande arbete och en Hälsofrämjande skola. Genom intervjuer med pedagoger på Korsavadsskolan i Simrishamn samt enkäter till studerande på Idrott och Hälsa på två olika skolor har vi fått reda på hur vi som specialpedagoger tillsammans med övriga pedagoger kan arbeta för en Hälsofrämjande skola.Sammanfattningsvis pekar resultaten av våra undersökningar på att en Hälsofrämjande skola är både önskvärd och fullt möjlig. Genom att öppna upp dörrar och integrera ämnena med varandra går det att skapa ett arbetssätt som fungerar som grogrund för god hälsa och välbefinnande hos eleverna långt efter att de slutat skolan.Nyckelord: Hälsofrämjande skola, kost, rörelse, skolutveckling / Malmö högskolaLärarutbildningen ExamensarbeteSpecialpedagogisk påbyggnadsutbildningHöstterminen 2005Jönsson, Helen. & Christiansson, Annika. (2005) The road to a Health Promoting School.Schooldevelopment and leadership, specialeducation, Teachereducation at Malmö Högskola.The purpose with this work is to see how the school kan work with Health promoting and how the students in Sports and Health attatch to their profession and the Health promoting work.This work gives an overlook off earlier seience about Healht promoting work and a Health promoting school. Owning by intervjus with the teachers at the Korsavadsschool in Simrishamn and questions on paper to the students at Sports and Health on two different Schools we have found out how we as specialeducaters can work together with the remaning teachers for a health promoting School.The results by our examination showes that a Health promoting School is most wanted and possible. By open the doors between the teachers and intergrate the subjekts with each other we can work tougether and creat new ways that will work as a foundation for the student`s good health evan after that they have finish their eduqaution.Keywords: Health promoting School, food, movements, Schooldevelopment.
|
6 |
Vad upplever elever som meningsfullt i skolan? : en salutogen studie vid en hälsofrämjande skolaFranson, Ebba, Berggren, Ellika January 2009 (has links)
<p><strong>Abstract </strong></p><p><strong> </strong></p><p><strong>Titel:</strong><strong> </strong>Vad upplever elever som meningsfullt i skolan?</p><p> – en salutogen studie vid en hälsofrämjande skola</p><p><strong> </strong></p><p><strong>Nivå:</strong> C-uppsats i ämnet pedagogik</p><p> </p><p><strong>Författare: </strong>Ellika Berggren och Ebba Franson</p><p> </p><p><strong>Datum: </strong>2010-01</p><p> </p><p><strong>Handledare: </strong>Inger Ahlgren<strong></strong></p><p><strong> </strong></p><p> </p><p><strong><em>Syftet:</em></strong> Elever i grundskolan som upplever skolan som meningsfull har större förutsättningar att uppleva hälsa och välmående i framtiden. För att kunna förstärka meningsfullheten i skolan är det enligt tidigare forskning viktigt att utgå från elevernas perspektiv. <em>Syftet </em>med studien är att mäta ett antal högstadieelevers KASAM i en hälsofrämjande skola och undersöka deras tankar kring att gå i skolan. Fokus kommer att ligga på vilka faktorer några av dessa elever kan uppleva som meningsfulla, och i så fall på vilket sätt dessa faktorer uppfattas som meningsfulla. Hela syftet kommer att utgå från ett salutogent perspektiv.</p><p> </p><p><strong><em>Metod:</em></strong> Studien präglas av en kvantitativ och kvalitativ inriktning. Antonovskys kortfattade livsfrågeformulär användes för att mäta elevernas KASAM. I enkätundersökningen deltog 57 elever i årskurs 8 i en hälsofrämjande skola. Bortfallet av dessa utgjorde 15, 7 %. Utav de återstående 48 eleverna valdes 4 personer ut för att delta i en intervjuundersökning. Dessa var en flicka och en pojke med hög KASAM samt en flicka och en pojke med låg KASAM.</p><p> </p><p><strong><em>Resultat:</em></strong> Medelvärdet av samtliga elevers KASAM-poäng var 66, 7. Den faktor som intervjupersonerna med hög KASAM gemensamt upplevde som meningsfull i skolan var prestation. Utöver den ansåg flickan med hög KASAM att kompisarna var viktiga. Pojken med hög KASAM upplevde utöver prestation att lärarna, organisation och struktur, trygghet samt undervisning var meningsfulla. De faktorer som intervjupersonerna med låg KASAM gemensamt upplevde som meningsfulla var ämnena, kompisarna, prestation och trivsel. Utöver detta upplevde flickan med låg KASAM att fri tid och lärarna var meningsfulla.</p><p> </p><p><strong><em>Nyckelord: </em></strong>Salutogent perspektiv, KASAM, meningsfullhet, hälsofrämjande skola, elever<strong> </strong></p>
|
7 |
Hälsofrämjande skolor i Norden och Storbritannien, praktik möter teori : En litteraturgranskningHöglund, Mika January 2008 (has links)
<p>Denna studie berör skolor som är medlemmar i nätverket European Network of Health Promoting Schools och benämner sig som hälsofrämjande skolor. Syftet var: Att identifiera, beskriva, förklara och förstå de metoder som används inom undervisningen i hälsofrämjande grundskolor i Norden och Storbritannien. Metoden var litteraturgranskning då detta är en litteraturstudie. Vetenskapliga artiklar och utvärderande material användes och ett totalt antal av 13 artiklar som berörde flera skolor i ett land presenteras i studien. Resultatet visade att eleverna skulle vara mer självständiga i sitt kunskapsinhämtande och skolorna använde metoder såsom egna undersökningar eller diskussioner. Detta var något som hörde ihop med skolornas grundtankar då de ville uppfostra självständiga människor. I analysarbetet bearbetades resultatet med John Dewey´s och Lev Vygotskijs´s synsätt och teorier. Trots att inga teorier uttalades i resultatet kunde dessa anknytningar göras och slutsatsen kunde dras att skolorna har influeras av de två perspektiven.</p>
|
8 |
Hälsofrämjande skola : elevers uppfattningar om delaktighet och inflytande i ett hälsofrämjande arbeteLihv, Christine, Salomonsson, Emma January 2009 (has links)
<p>Syfte: Vi har valt att studera hur elever uppfattar delaktighet och inflytande i ett hälsofrämjande arbete. För att belysa detta tydligare har vi valt att arbeta utifrån två frågeställningar:</p><p> På vilket sätt uppfattar elever att de är delaktiga i hälsofrämjande skola?</p><p> Hur uppfattar elever deras inflytande i hälsofrämjande skola?</p><p>Metod: Vår studie bygger på kvalitativa intervjuer i form av fokusgrupper. Vi anser att metoden är den mest brukbara för oss då vi är ute efter elevers uppfattningar. Vi har sammanlagt haft sex stycken fokusgruppsintervjuer med sju deltagare i varje grupp. Eleverna som deltog var från årskurs 7 och 9.</p><p>Vi har inspirerats av en fenomenografisk ansats vid analys av vårt empiriska material som går ut på att dela in materialet i kategorier.</p><p>Resultat: Vi anser att vi har lyckats få en bild av hur den undersökta elevgruppen uppfattar delaktighet och inflytande. De kategorier som genom analys successivt trätt fram är följande:</p><p> Direktinflytande på individnivå – Uppfattningarna i denna kategori rör inflytande som rör en elev eller några i dennes närhet.</p><p> Aktiv delaktighet som förutsättning för elevinflytande – Denna kategori innefattar uppfattningar om olika sätt att påverka med förutsättning att eleverna är delaktiga på ett aktivt sätt.</p><p> Hierarki som begränsning för elevinflytande – I denna kategori ryms uppfattningar om hur den hierarkiska ordningen som råder på skolan begränsar elevinflytande.</p><p> Elevers uppfattning om delaktighet i mindre skala – Uppfattningar i denna kategori rör delaktighet i den form då elever exempelvis samarbetar och löser problem med förutsättning att alla är delaktiga.</p><p> Insatser för att främja delaktighet och inflytande i skolan – Denna kategori innefattar de insatser som vi tolkat främjar delaktighet och inflytande i skolan.</p>
|
9 |
Hälsofrämjande skola : elevers uppfattningar om delaktighet och inflytande i ett hälsofrämjande arbeteLihv, Christine, Salomonsson, Emma January 2009 (has links)
Syfte: Vi har valt att studera hur elever uppfattar delaktighet och inflytande i ett hälsofrämjande arbete. För att belysa detta tydligare har vi valt att arbeta utifrån två frågeställningar: På vilket sätt uppfattar elever att de är delaktiga i hälsofrämjande skola? Hur uppfattar elever deras inflytande i hälsofrämjande skola? Metod: Vår studie bygger på kvalitativa intervjuer i form av fokusgrupper. Vi anser att metoden är den mest brukbara för oss då vi är ute efter elevers uppfattningar. Vi har sammanlagt haft sex stycken fokusgruppsintervjuer med sju deltagare i varje grupp. Eleverna som deltog var från årskurs 7 och 9. Vi har inspirerats av en fenomenografisk ansats vid analys av vårt empiriska material som går ut på att dela in materialet i kategorier. Resultat: Vi anser att vi har lyckats få en bild av hur den undersökta elevgruppen uppfattar delaktighet och inflytande. De kategorier som genom analys successivt trätt fram är följande: Direktinflytande på individnivå – Uppfattningarna i denna kategori rör inflytande som rör en elev eller några i dennes närhet. Aktiv delaktighet som förutsättning för elevinflytande – Denna kategori innefattar uppfattningar om olika sätt att påverka med förutsättning att eleverna är delaktiga på ett aktivt sätt. Hierarki som begränsning för elevinflytande – I denna kategori ryms uppfattningar om hur den hierarkiska ordningen som råder på skolan begränsar elevinflytande. Elevers uppfattning om delaktighet i mindre skala – Uppfattningar i denna kategori rör delaktighet i den form då elever exempelvis samarbetar och löser problem med förutsättning att alla är delaktiga. Insatser för att främja delaktighet och inflytande i skolan – Denna kategori innefattar de insatser som vi tolkat främjar delaktighet och inflytande i skolan.
|
10 |
Vad upplever elever som meningsfullt i skolan? : en salutogen studie vid en hälsofrämjande skolaFranson, Ebba, Berggren, Ellika January 2009 (has links)
Abstract Titel: Vad upplever elever som meningsfullt i skolan? – en salutogen studie vid en hälsofrämjande skola Nivå: C-uppsats i ämnet pedagogik Författare: Ellika Berggren och Ebba Franson Datum: 2010-01 Handledare: Inger Ahlgren Syftet: Elever i grundskolan som upplever skolan som meningsfull har större förutsättningar att uppleva hälsa och välmående i framtiden. För att kunna förstärka meningsfullheten i skolan är det enligt tidigare forskning viktigt att utgå från elevernas perspektiv. Syftet med studien är att mäta ett antal högstadieelevers KASAM i en hälsofrämjande skola och undersöka deras tankar kring att gå i skolan. Fokus kommer att ligga på vilka faktorer några av dessa elever kan uppleva som meningsfulla, och i så fall på vilket sätt dessa faktorer uppfattas som meningsfulla. Hela syftet kommer att utgå från ett salutogent perspektiv. Metod: Studien präglas av en kvantitativ och kvalitativ inriktning. Antonovskys kortfattade livsfrågeformulär användes för att mäta elevernas KASAM. I enkätundersökningen deltog 57 elever i årskurs 8 i en hälsofrämjande skola. Bortfallet av dessa utgjorde 15, 7 %. Utav de återstående 48 eleverna valdes 4 personer ut för att delta i en intervjuundersökning. Dessa var en flicka och en pojke med hög KASAM samt en flicka och en pojke med låg KASAM. Resultat: Medelvärdet av samtliga elevers KASAM-poäng var 66, 7. Den faktor som intervjupersonerna med hög KASAM gemensamt upplevde som meningsfull i skolan var prestation. Utöver den ansåg flickan med hög KASAM att kompisarna var viktiga. Pojken med hög KASAM upplevde utöver prestation att lärarna, organisation och struktur, trygghet samt undervisning var meningsfulla. De faktorer som intervjupersonerna med låg KASAM gemensamt upplevde som meningsfulla var ämnena, kompisarna, prestation och trivsel. Utöver detta upplevde flickan med låg KASAM att fri tid och lärarna var meningsfulla. Nyckelord: Salutogent perspektiv, KASAM, meningsfullhet, hälsofrämjande skola, elever
|
Page generated in 0.0622 seconds