Spelling suggestions: "subject:"linjär regression"" "subject:"olinjär regression""
21 |
Metodik för detektering av vägåtgärder via tillståndsdata / Methodology for detection of road treatmentsAndersson, Niklas, Hansson, Josef January 2010 (has links)
<p>The Swedish Transport Administration has, and manages, a database containing information of the status of road condition on all paved and governmental operated Swedish roads. The purpose of the database is to support the Pavement Management System (PMS). The PMS is used to identify sections of roads where there is a need for treatment, how to allocate resources and to get a general picture of the state of the road network condition. All major treatments should be reported which has not always been done.</p><p>The road condition is measured using a number of indicators on e.g. the roads unevenness. Rut depth is an indicator of the roads transverse unevenness. When a treatment has been done the condition drastically changes, which is also reflected by these indicators.</p><p>The purpose of this master thesis is to; by using existing indicators make predictions to find points in time when a road has been treated.</p><p>We have created a SAS-program based on simple linear regression to analyze rut depth changes over time. The function of the program is to find levels changes in the rut depth trend. A drastic negative change means that a treatment has been made.</p><p>The proportion of roads with an alleged date for the latest treatment earlier than the programs latest detected date was 37 percent. It turned out that there are differences in the proportions of possible treatments found by the software and actually reported roads between different regions. The regions North and Central have the highest proportion of differences. There are also differences between the road groups with various amount of traffic. The differences between the regions do not depend entirely on the fact that the proportion of heavily trafficked roads is greater for some regions.</p>
|
22 |
Aktivering av trafiksäkerhetskameror : En studie av kameraaktiveringens effekter på fordonshastigheter i Sverige / Activation of speed cameras : A study of the effects of camera activation on vehicle speeds in SwedenLundström, Josefine, Ruotsalainen, Juoni January 2008 (has links)
During 2006 an estimated number of 150 persons are supposed to have been killed in road accidents caused by speed limit violations. Through Automatic traffic security control (ATK) the Swedish road administration (Vägverket) is working towards lowering the number of speed related accidents. By placing the speed cameras on roads they've managed to lower the average speed at those places. The enlargement of the number of speed cameras is based upon knowledge about for example how high the risk is for speed related accidents on the roads. The speed cameras always measure the speed in which every vehicle passes, but aren't constantly activated to register speed violations. Our purpose with this essay is consequently to explore possible relations between the activation of the speed cameras and the speed itself on the roads.We studied the average speed and the number of speed violations during 12 weeks evenly distributed in 2007. To see if the results would differ, we used two different response variables in the analysis. Multiple linear regression was used to analyse the average speed, while Poisson regression was used in the analysis of the number of speed violations. An activated camera proved to cause a lowered average speed and fewer speed violations in three regions (Skåne, Mälardalen, Norr).To study the effect of maximized camera activation, an experiment in the region of Mälardalen was performed in the beginning of 2008. The result showed that maximized camera activation didn't decelerate the average speed, in stead the region's own activation policy seems to be more important for a lowered average speed. When the traffic flow rises the average speed decelerates while the number of speed violations also rises. During the study of commuter traffic we could see that the average speed is lower and there is fewer speed violations on commuter roads compared to normal traffic roads. / Under 2006 beräknas 150 personer ha omkommit i vägtrafikolyckor på grund av överskridna hastighetsgränser. Vägverket arbetar för att sänka dessa siffror bland annat genom att använda sig av Automatisk trafiksäkerhetskontroll (ATK). Genom att placera trafiksäkerhetskameror på sträckor har medelhastigheten på dessa sänkts. Trafiksäkerhetskamerorna mäter alltid hastigheten hos varje passerande fordon, men är inte konstant aktiverade för att registrera hastighetsöverträdelser. Nu vill man optimera kameraaktiveringen för att minska antalet ärenden utan att hanteringskapaciteten överskrids. Vårt syfte med uppsatsen är därför att undersöka möjliga samband mellan aktivering av trafiksäkerhetskameror och själva hastigheten på vägarna.Medelhastigheten och antalet överträdelser studerades under tolv veckor jämnt fördelade över år 2007. Analyserna gjordes med två olika responsvariabler för att se om resultaten skilde sig åt. Vi använde oss av multipel linjär regression för att analysera medelhastigheten, medan Poissonregression användes för antalet överträdelser. Det visade sig att en aktiv kamera gav upphov till sänkta medelhastigheter och färre hastighetsöverträdelser i tre regioner (Skåne, Mälardalen, Norr).För att studera effekten av maximal kameraaktivering utfördes ett experiment i region Mälardalen under början av 2008. Det visade sig att en maximal aktivering inte gav en sänkning av genomsnittshastigheterna, istället verkar regionens egen aktiverings-strategi ha större betydelse för sänkta genomsnittshastigheter.När fordonsflödet på alla sträckor ökar så minskar medelhastigheten medan antalet överträdelser ökar. För pendeltrafiksträckor är medelhastigheten lägre och det sker färre hastighetsöverträdelser än på normaltrafiksträckor.
|
23 |
Metodik för detektering av vägåtgärder via tillståndsdata / Methodology for detection of road treatmentsAndersson, Niklas, Hansson, Josef January 2010 (has links)
The Swedish Transport Administration has, and manages, a database containing information of the status of road condition on all paved and governmental operated Swedish roads. The purpose of the database is to support the Pavement Management System (PMS). The PMS is used to identify sections of roads where there is a need for treatment, how to allocate resources and to get a general picture of the state of the road network condition. All major treatments should be reported which has not always been done. The road condition is measured using a number of indicators on e.g. the roads unevenness. Rut depth is an indicator of the roads transverse unevenness. When a treatment has been done the condition drastically changes, which is also reflected by these indicators. The purpose of this master thesis is to; by using existing indicators make predictions to find points in time when a road has been treated. We have created a SAS-program based on simple linear regression to analyze rut depth changes over time. The function of the program is to find levels changes in the rut depth trend. A drastic negative change means that a treatment has been made. The proportion of roads with an alleged date for the latest treatment earlier than the programs latest detected date was 37 percent. It turned out that there are differences in the proportions of possible treatments found by the software and actually reported roads between different regions. The regions North and Central have the highest proportion of differences. There are also differences between the road groups with various amount of traffic. The differences between the regions do not depend entirely on the fact that the proportion of heavily trafficked roads is greater for some regions.
|
24 |
Aktivering av trafiksäkerhetskameror : En studie av kameraaktiveringens effekter på fordonshastigheter i Sverige / Activation of speed cameras : A study of the effects of camera activation on vehicle speeds in SwedenLundström, Josefine, Ruotsalainen, Juoni January 2008 (has links)
<p>During 2006 an estimated number of 150 persons are supposed to have been killed in road accidents caused by speed limit violations. Through Automatic traffic security control (ATK) the Swedish road administration (Vägverket) is working towards lowering the number of speed related accidents. By placing the speed cameras on roads they've managed to lower the average speed at those places. The enlargement of the number of speed cameras is based upon knowledge about for example how high the risk is for speed related accidents on the roads. The speed cameras always measure the speed in which every vehicle passes, but aren't constantly activated to register speed violations. Our purpose with this essay is consequently to explore possible relations between the activation of the speed cameras and the speed itself on the roads.We studied the average speed and the number of speed violations during 12 weeks evenly distributed in 2007. To see if the results would differ, we used two different response variables in the analysis. Multiple linear regression was used to analyse the average speed, while Poisson regression was used in the analysis of the number of speed violations. An activated camera proved to cause a lowered average speed and fewer speed violations in three regions (Skåne, Mälardalen, Norr).To study the effect of maximized camera activation, an experiment in the region of Mälardalen was performed in the beginning of 2008. The result showed that maximized camera activation didn't decelerate the average speed, in stead the region's own activation policy seems to be more important for a lowered average speed. When the traffic flow rises the average speed decelerates while the number of speed violations also rises. During the study of commuter traffic we could see that the average speed is lower and there is fewer speed violations on commuter roads compared to normal traffic roads.</p> / <p>Under 2006 beräknas 150 personer ha omkommit i vägtrafikolyckor på grund av överskridna hastighetsgränser. Vägverket arbetar för att sänka dessa siffror bland annat genom att använda sig av Automatisk trafiksäkerhetskontroll (ATK). Genom att placera trafiksäkerhetskameror på sträckor har medelhastigheten på dessa sänkts. Trafiksäkerhetskamerorna mäter alltid hastigheten hos varje passerande fordon, men är inte konstant aktiverade för att registrera hastighetsöverträdelser. Nu vill man optimera kameraaktiveringen för att minska antalet ärenden utan att hanteringskapaciteten överskrids. Vårt syfte med uppsatsen är därför att undersöka möjliga samband mellan aktivering av trafiksäkerhetskameror och själva hastigheten på vägarna.Medelhastigheten och antalet överträdelser studerades under tolv veckor jämnt fördelade över år 2007. Analyserna gjordes med två olika responsvariabler för att se om resultaten skilde sig åt. Vi använde oss av multipel linjär regression för att analysera medelhastigheten, medan Poissonregression användes för antalet överträdelser. Det visade sig att en aktiv kamera gav upphov till sänkta medelhastigheter och färre hastighetsöverträdelser i tre regioner (Skåne, Mälardalen, Norr).För att studera effekten av maximal kameraaktivering utfördes ett experiment i region Mälardalen under början av 2008. Det visade sig att en maximal aktivering inte gav en sänkning av genomsnittshastigheterna, istället verkar regionens egen aktiverings-strategi ha större betydelse för sänkta genomsnittshastigheter.När fordonsflödet på alla sträckor ökar så minskar medelhastigheten medan antalet överträdelser ökar. För pendeltrafiksträckor är medelhastigheten lägre och det sker färre hastighetsöverträdelser än på normaltrafiksträckor.</p>
|
25 |
Förhållandet mellan COD och TOC i skogsindustriella avlopp / The relationship between COD and TOC inforest industrial wastewaterJohanna, Frid January 2015 (has links)
Under tillverkningsprocessen i massa- och pappersindustrin bildas avloppsflöden i flera olika steg. Ett av de miljöbelastande utsläppen utgörs av organiskt material. Organiskt material kan mätas som biokemisk syreförbrukning (BOD), kemisk syreförbrukning (COD) eller som totalt organiskt kol (TOC). Analys av COD inkluderar ofta miljöfarliga ämnen (till exempel kvicksilver). Naturvårdsverket har under flera år aviserat att analysen kan komma att förbjudas och därmed blir analys av TOC allt mer vanligt. EU:s referensgränsvärden anges dock i COD och design av reningsanläggningar utgår oftast från COD. Detta leder till att båda parametrarna kommer att fortsätta att vara aktuella. Med syftet att förbättra kunskapen om sambanden mellan COD och TOC för olika typer av avlopp inom massa- och pappersindustrin samlades jämförande serier över COD och TOC in från olika svenska bruk. Serierna analyserades med hjälp av regressions- och korrelationsanalys, för att sedan jämföras med medelvärdet av brukens COD/TOC faktorer (omvandlingsfaktorer). Studien innehöll även en del där information om analyser, förbehandlingar och övergången från COD till TOC samlades in genom intervjuer med personer ute på bruken. Som en avslutande del av projektet genomfördes ett laborativt arbete i mindre skala med främsta syfte att se hur konstant omvandlingsfaktorn var över tiden. Resultaten visade att korrelationen mellan COD och TOC ofta var hög men att omvandlingsfaktorn var beroende av typ av tillverkningsprocess och rening. Värdet på omvandlingsfaktorn varierade därför mycket mellan olika bruk och delströmmar. Bruk med tillverkningsprocesser som använder få kemikalier hade en mer lika omvandlingsfaktor sinsemellan än bruk med kemikaliekrävande processer. Dessutom gav en högre reningsgrad en lägre omvandlingsfaktor. Omvandlingsfaktorn föreföll varken påverkas av halten suspenderat material eller vara årstidsberoende. Dessutomvar den också relativt konstant över tiden. / The industrial production of pulp and paper generates wastewater in several different steps in the production chain. Organic material from the wastewater will have an impacton the surrounding environment. Biological oxygen demand (BOD), chemical oxygendemand (COD) and total organic carbon (TOC) are three ways to measure organicmaterial. When analyzing COD, harmful substances such as mercury are often used. The Swedish Environmental Agency has for several years forecasted that this analysis might be banned, and therefore analysis of TOC has become more and more common in Sweden. However, COD is often used as a design parameter when designing new wastewater treatment plants and the European Union’s reference values are given as COD. Hence, both parameters will continue to be used and both need to be taken into consideration. With the aim to improve the knowledge of the relationship between COD and TOC, data series with TOC and COD were collected. The data originated from several different Swedish pulp and paper mills, as well as from different types of waste water streams within each mill. The data series were analyzed using linear regression and correlation analysis, and then compared with the companies’ mean value of the ratio between COD and TOC (the conversion factor). Information about the shift from COD to TOC, and the analyzing methods and pretreatment methods was gathered by conducting interviews with employees at the different mills. The final part of the project was a laboratory study, with the main focus to examine if the conversion factor changed over time. The results showed that the correlation between COD and TOC often was high, but that the conversion factor depended on type of manufacturing process and waste water treatment. Mills with a low use of chemicals had a more similar conversion factor than mills with a more chemical demanding process. Furthermore, a high degree of purification resulted in a lower conversion factor. The conversion factor did not seem to depend on neither the content of suspended solids nor the time of the year. Additionally, the conversion factor was relatively constant over time.
|
26 |
Från hantering till prediciering : en uppsats om ordinalskalevariabler i linjära regressionsmodeller / From handling to predicition : a thesis about variables on ordinal level in linear regression modelsGrans Norgren, Selma January 2021 (has links)
Uppsatsen undersöker om valet av hanteringsmetod av ordinalskalevariabler kan kopplas till den linjära regressionsmodellens prediceringsförmåga. Antalet hanteringsmetoder som undersöks begränsas till: dummyvariabler, summerat index och viktat summerat index. Stöd för alla tre metoder finns i litteraturen även om det för indexeringarna finns viss förvirring i begreppsanvändning. Med summerat index menas, i denna uppsats, när flera indikatorer som mätts med likertskalor adderas till en ny variabel som antas mäta den latenta variabeln. Med viktat summerat index tas det hänsyn till att indikatorerna kan vara något överlappande eller ha olika stor betydelse för den latenta variabeln. Därför appliceras någon form av viktningsanalys på indikatorerna innan summering sker, denna uppsats använder principalkomponentsanalys. K-delad korsvalidering har nyttjats som främsta analysverktyg för att kunna jämföra de olika hanteringsmetoderna. Jämförandet sker på basis av fyra jämförande mått: R2 , Steins R2j , RMSE samt MAE. Resultaten indikerar att modeller med dummyvariabler har bäst prediceringsförmåga men det ska förstås utifrån att modellerna hade problem med att uppfylla den linjära regressionsmetodens antaganden. Alla tre hanteringsmetoder har sina för- och nackdelar och därför behöver valet av hanteringsmetod alltid ske med hänsyn till aktuell undersökning.
|
27 |
Varför har cykelpendlingen ökat till och från Stockholms innerstad? / Why has bicycle commuting increased in and out of Stockholm City Centre?Wehtje, Philip, Delryd, Hugo January 2022 (has links)
Denna uppsats försöker identifiera faktorer som förklarar varför cykelpendlingen till och från Stockholms innerstad har ökat mellan 1980 och 2020. Vi bildar och väljer ut tre linjära regressionsmodellerna vilka vi anser vara de bästa modellerna utifrån ett flertal urvalskriterier. Resultaten visar att alla inkluderade variabler är signifikanta i respektive modell. Våra resultat, vilka är i linje med tidigare forskning, visar vidare följande: (a) antalet cykelpendlingsresor har ett positivt samband med cykelinfrastrukturkostnader, vilket tyder på att bättre cykelinfrastruktur gör att fler väljer cykeln till jobbet; (b) antalet cykelpendlingsresor har ett positivt samband med befolkningsstorleken; (c) antalet cykelpendlingsresor har ett positivt samband med trängselskatten, vilket tyder på att en överföring sker där en del bilister byter till cykelpendling p.g.a. trängselskatt; (d) antalet cykelpendlingsresor har ett negativt samband med BNP per capita. Sammanfattningsvis indikerar resultaten att ett flertal faktorer har påverkat antalet cykelpendlingsresor till och från Stockholms innerstad mellan 1980 och 2020. / This thesis attempts to identify factors that explain why bicycle commuting in and out of Stockholm City Centre has increased between the years 1980 and 2020. We create and select three linear regression models, which we consider to be the best models based on several selection criteria. Our results show that the included variables in each respective model are significant. Our results, which are in line with previous findings in the literature, moreover, show the following: (a) the number of bicycle commuting trips is positively associated with bicycle infrastructure costs, which indicates that better bicycle infrastructure leads to more people bicycling to work; (b) the number of bicycle commuting trips is positively associated with population size; (c) the number of bicycle commuting trips is positively associated with the congestion tax, which indicates that a modal shift takes place where some motorists switch to bicycle commuting because of the congestion tax; (d) the number of bicycle commuting trips is negatively associated with GDP per capita. In summary, the results indicate that several factors have affected the number of commuting trips by bicycle in and out of Stockholm City Centre between 1980 and 2020.
|
28 |
Assessing the influence of macroeconomic variables on property prices in Sweden / Utvärdering av inverkan av makroekonomiska variabler på fastighetspriser i SverigeJohansson Parastatis, Sebastian, Falk, Alexander January 2022 (has links)
This paper examines the impact of several macroeconomic variables on property prices in Sweden. Linear regression is used to construct severalmathematical models relating the macroeconomic variables to property prices. Using methods of variables selection and goodness of fit measures,two final models are selected and subsequently compared, resulting in one final model. From this model, we conclude that GDP per capita, unemployment rate, inflation and repo interest rate have a significant relationship with property price changes in Sweden. Unemployment, GDPper capita, and inflation have positive relationships with property price changes, while repo interest rate has a negative relationship with propertyprice changes. However, as to what extent these variables affect property prices, no certain conclusions can be drawn from this study. / Följande studie undersöker inverkan av sex makroekonomiska variabler på bostadspriser i Sverige. Linjär regressionsanalys används för att skapaflera matematiska modeller som relaterar makroekonomiska variabler till bostadspriser. Vidare används variabelselektion och statistikor för modellevaluering för att välja ut två slutgiltiga modeller. Dessa två modeller jämförs och en slutgiltig modell väljs ut. Studiens slutsatser dras fråndenna modell. BNP per capita, arbetslöshetsgrad, inflationstakt, och reporänta har enligt den slutgiltiga modellen signifikanta förhållandentill bostadspriser i Sverige. Vidare har arbetslöshet, BNP per capita, och inflation positiva förhållanden till bostadsprisförändringar, medan reporänta har ett negativt förhållande. Studien kan inte dra några slutsatser om till vilken grad dessa variabler påverkar bostadspriser i Sverige.
|
29 |
Multiple Linear Regression of the market capitalization through financial ratios of listed large cap companies on Stockholm Stock Exchange during COVID-19 / Multipel Linjär Regression av börsvärde genom finansiella nyckeltal av large cap företag noterade på Stockholm Stock Exchange under COVID-19Eldéus Sörman, Viktor, Sundberg, Erik January 2022 (has links)
During economic cycles throughout time organizations allocate their resources in accordance with overall market dynamics, shareholder make decisions based on market dynamics as well as how well a company allocate their resources. In addition, studies of resource allocation during specific market cycles are narrow due to limited data and opportunities to study. Therefore, this thesis aims to study the relation of financial ratios to change in market capitalization during the COVID-19 pandemic with multiple linear regression. Furthermore,the impact of the key financial ratios will be examined and discussed based on their relationto the market capitalization. Financial ratios and their respective market capitalization werecollected from 251 ticker symbols defined as Nordic large cap companies by Nasdaq. From these companies, the analysis was narrowed down to only include companies listed on Stockholm Stock Exchange. The financial ratios were defined from 2020 and the change in market capitalization was defined between 2020 and 2021. Ratios that proved to be significant in the model were narrowed down to five different ratios primarily derived from a company’s assets. The final model was validated at a 𝑅 2 = 0.2115. Furthermore, the model was significant in a mathematical sense, but further research is needed with more sophisticated methods. / Under ekonomiska cykler har organisationer allokerat sina resurser i enhet med marknadsdynamiken, aktieägare gör sedermera sina beslut baserat på marknadsdynamiken likväl som företagets benägenhet att allokera sina resurser rätt. Vidare gäller att studier av resursallokering genom specifika marknadscykler är begränsade till data och tillfällen att studera. Därav, riktar sig den här studien till relationen mellan finansiella nyckeltal och förändringen i börsvärde genom COVID-19 pandemin med hjälp av en multipel linjär regressionsmodell. De finansiella nyckeltalens påverkan kommer studeras och diskuteras baserat på deras relation till börsvärdet. De finansiella nyckeltalen och dess respektive börsvärde hämtades från en samling av 251 ticker symbols definierade som Nordiska large cap bolag av Nasdaq. Från dessa bolag så smalnades analysen ned till att endast inkludera noterade företag på Stockholm Stock Exchange. The finansiella nyckeltalen definierade från 2020 och förändringen i börsvärde studeras mellan 2020 och 2021. Nyckeltal som har visatsig vara signifikanta i modellen har smalnat ned till fem olika nyckeltal primärt drivna av ett företags tillgångar. Den slutliga modellen validerades vid 𝑅 2 = 0.2115. Modellen var signifikant I en matematisk aspekt, men vidare studier krävs med mer sofistikerade metoder.
|
30 |
GDPR ́s Impact on Sales at Flygresor.se: A Regression Analysis / GDPRs påverkan på försäljning hos Flygresor.se: en regressionsanalysLansryd, Lisette, Engvall Birr, Madeleine January 2019 (has links)
The possible effects of the General Data Protections Regulations (GDPR) have been widely discussed among policymakers, stakeholders and ordinary people who are the objective for data collection. The purpose of GDPR is to protect people’s integrity and increase transparency for how personal data is used. Up until May 25th, 2018 personal data could be sampled and used without consent from users. Many argue that the introduction of GDPR is good, others are reluctant and argue that GDPR may harm data-driven companies. The report aims to answer how GDPR affects sales at the flight search engine Flygresor.se. By examining how and to what extent these regulations impact revenue, it is hoped for that these findings will lead to a deeper understanding of how these regulations affect businesses. Multiple linear regression analysis was used as the framework to answer the research question. Numerous models were constructed based on data provided by Flygresor.se. The models mostly included categorical variables representing time indicators such as month, weekday, etc. After carefully performing data modifications, variable selections and model evaluation tests three final models were obtained. After performing statistical inference tests and multicollinearity diagnostics on the models it could be concluded that an effect from GDPR could not be statistically proven. However, this does not mean that an actual effect of GDPR did not occur, only that it could not be isolated and proven. Thus, the extent of the effect of GDPR is statistically inconclusive. / De möjliga följderna av införandet av General Data Protections Regulations (GDPR) har varit väl omdiskuterat bland beslutsfattare, intressenter och människor som är målet för datainsamlingen. Syftet med GDPR är att skydda människors integritet samt öka insynen för hur personlig data används. Fram tills den 25 maj 2018 har det varit möjligt att samla in och använda personuppgifter utan samtyckte från användare. Många menar att införandet av GDPR är nödvändigt medans andra är mer kritiska och menar att GDPR kan skada lönsamheten för data beroende verksamheter. Denna rapport syftar till att svara på huruvida GDPR har påverkat försäljningen på flygsökmotorn Flygresor.se. Genom att undersöka om och i vilken utsträckning dessa regler påverkat intäkterna, är förhoppningen att dessa resultat kan leda till en djupare förståelse för hur GDPR påverkar företag. Multipel linjär regressionsanalys användes som ramverk för att svara på frågeställningen. Flera modeller utformades baserat på data som tillhandahölls av Flygresor.se. Modellerna var främst baserade på kategoriska variabler som representerade tidsaspekter så som månad, veckodag etc. Efter ett grundligt genomförande av data modifieringar, variabelselektion och modellutvärdering kunde tre modeller konstateras. Efter att ha genomfört signifikanstester och korrelationstester på modellerna kunde det fastställas att en effekt från GDPR inte kunde statistiskt säkerställas. Dock betyder detta inte att GDPR inte har haft en faktisk effekt, utan att en effekt inte kunde isoleras och bevisas.
|
Page generated in 0.0911 seconds