61 |
Pražské jaro a srpen 1968 na Českobudějovicku / Prague Spring and August 1968 in České Budějovice DistrictPACHOLÍK, Tomáš January 2011 (has links)
This diploma thesis is focused on period of Prague Spring 1968 and it also marginally follows its development in the following years 1969 and 1970. The thesis deals with the district of České Budějovice and studies all the key events of the year 1968 in this district and especially in its capital town. Regional events are researched and compared in the context of the whole Czechoslovakian Republic. Besides the description of the important events, the thesis is also focused on the everyday life of the town?s inhabitants in the time of the Soviet occupation. During the author?s research the records from the State Regional Archives Třeboň (the fund of South Bohemian Regional Committee of Communist Party of Czechoslovakia ? JKV KSČ) and the State District Archives České Budějovice (the fund of Town?s National Committee České Budějovice ? MěNV České Budějovice - and the chronicles) were used. The author of this thesis also worked with the period and contemporary newspapers as well as six eyewitnesses of the described events. The knowledge learned from the archive records is completed with the pieces of information from the literature. Attention in this diploma thesis is paid especially to the politics of JKV KSČ and MěNV České Budějovice in the time of the Prague Spring reforms, organizations such as KAN and K 231, daily newspaper Jihočeská pravda after the abolition of censorship, occupation of České Budějovice and other towns in the district by the Soviet forces, victims of the occupation and the events that occurred in the autumn of 1968, especially the incidents that happened during the Great October Socialist Revolution celebration.
|
62 |
La poésie russe d'avant-garde des années 1920 / Russian Avant-Garde Poetry In the 1920sKrasovec, Alexandra 13 December 2012 (has links)
Au lendemain de la Révolution, on observe en Russie l’apparition de nombreux groupes d’avant-garde qui, d’une certaine manière, prolongent tous les groupes antérieurs. Les jeunes poètes qui perpétuent alors le paradigme avant-gardiste forment certains des groupes qui sont au cœur de cette recherche: les expressionnistes (dont Ippolit Sokolov, Boris Zemenkov, Sergej Spasskij, Gurij Sidorov), le Parnasse de Moscou (dont Boris Lapin, Evgenij Gabrilovič), les fouistes (dont Boris Perelešin, Boris Nesmelov, Nikolai Lepok), les émotionnalistes (dont Mixail Kuzmin, Anna Radlova, Konstantin Vaginov), les rienistes (dont Rjurik Rok, Sergej Sadikov, Susanna Mar, Aècij Ranov, Oleg Èrberg), et les biocosmistes (dont Aleksandr Svjatogor, Aleksandr Jaroslavskij). Ce travail cerne leur activité théorique, philosophique et poétique, suit leurs pas dans la vie artistique de l'époque, reconstitue le contexte intellectuel et culturel. Les années 1920 sont, de manière générale, la période où les cultures russe et allemande se témoignent le plus d'intérêt réciproque et un nombre important de contacts s'établit entre les artistes. L'analyse de leur poésie et de leurs manifestes permet de cerner le phénomène de l'expressionnisme russe, comme mouvement indépendant, et de montrer leur proximité typologique. Quant aux rienistes, on peut les rapprocher des dadaïstes européens. Enfin, les biocosmistes prolongent les idées du cosmisme russe dans une perspective révolutionnaire et utopique. Longtemps négligés, ces groupes apportent la preuve de l'unité vaste et complexe de l'avant-garde russe. Pourtant, leur apport ne fait aucun doute. / Just after the Revolution, in Russia there emerged numerous avant-garde groups that, in a way, continue all previous groups. Young poets who then perpetuate the avant-garde paradigm form certain groups that are at the heart of this research: the Expressionists (including Ippolit Sokolov, Boris Zemenkov, Sergei Spassky, Gury Sidorov), Parnassus of Moscow (including Boris Lapin, Yevgeny Gabrilovich), the Fouists (including Pereleshin Boris, Boris Nesmelov, Nikolai Lepok), the Emotionalists (including Mikhail Kuzmin, Anna Radlova, Konstantin Vaginov), the Nichevoki (including Ryurik Rok, Sergei Sadikov, Susanna Mar, Aetsy Ranov, Oleg Erberg), and Biocosmists (including Alexander Svyatogor, Alexander Yaroslavsky). This work identifies their theoretical, philosophical and poetic activities, following their steps in the artistic life of that time and reconstructs the intellectual and cultural context. The 1920s are, generally, the period when Russian and German cultures reflect greater mutual interest and a large number of contacts is established among artists. The analysis of their poetry and their manifests identifies the phenomenon of Russian Expressionism as independent movement and shows their typological affinities. As regards the Nichevoki, they can be compared to the European Dadaists. Finally, the Biocosmists continue the ideas of Russian Cosmism in a revolutionary and utopian perspective. Long neglected, these groups provide evidence of large and complex body of the Russian avant-garde. Nevertheless, their contribution is certain.
|
63 |
MEZI OBRAZEM A SLOVEM - ŽIVOT A DÍLO VIKTORA PIVOVAROVA / BETWEEN PICTURE AND WORD - THE LIFE AND WORK OF VIKTOR PIVOVAROVČerná Pivovarová, Maria January 2021 (has links)
The thesis Between Picture and Word,The Life and Work of Viktor Pivovarov explores the life and art of one of the leading personalities of Russian unofficial art. Viktor Pivovarov is considered one of the founders of The Moscow Conceptual School. He has been living and working in Prague, Czech Republic since 1982. His works are represented in major world collections, e.g. in The Tate Gallery in London, Centre Georges Pompidou in Paris, in The Tretyakov State Gallery in Moscow, The Russian Museum in Saint Petersburg and The National Gallery in Prague. The thesis is divided into three parts: 1) Life, time, contexts, 2) Work and 3) Timeline. The first part covers the artist's biography, the period context and the so-called unofficial Russian art of the 1950s- 70s. It also deals with his influence on the Czech cultural scene. The second part analyzes selected works by Pivovarov and tries to present an overall characterization of his art. It also attempts to place his work in the Russian, Czech and the West art contexts. The third part, the timeline, focuses on the important dates in Pivovarov's life and work and on crucial political and cultural events.
|
64 |
Pravoslavná civilizace? Geneze ruského politického náboženství prizmatem civilizační analýzy / The Orthodox civilization? Genesis of Russian political religion through the prism of civilizational analysisSeliverstova, Evgeniya January 2015 (has links)
Thesis "The Orthodox civilization? Genesis of Russian political religion through the prism of civilizational analysis" has a historico-theoretical character. It presents an analysis of origins and evolution of two most important Russian ideologies which were expressed in religious terms. Using the civilizational perspective and by reconstructing of factual and mental context of two Russian ideologies, this thesis polemizes with religious determinant of Russian civilization. Instead, it establishes an issue of religio-political nexus, which seems to be more successful for thinking about civilizational specifics of Russia. Powered by TCPDF (www.tcpdf.org)
|
65 |
Konceptframtagning för mekanisk förbättring av elektrisk kontakt : Genom kompensation för toleranser från produktion / Conceptdevelopment for mechanical improvment of electrical contact : Through compensation for tolerances from productionRedler, Simon, Fransson, Eric January 2022 (has links)
Rapporten avser ett produktutvecklingsprojekt hos ett företag. Företaget har ett problem avseende kontaktering i deras handhållna batteridrivna produkter, problemet har varit aktuellt att lösa under längre tid. Problemet yttrar sig i form av diverse olika tekniska, elrelaterade, sporadiska fel till följd av tillverkningsteknikens begränsningar i form av toleranssättning. När fullgod kontaktering (fullständigt hoptryckta kontaktdon) inte uppnås resulterar det också i att batteriet inte sitter helt inspänt och konstruktionen upplevs som racklig vilket minskar kvalitetsintrycket av produkten i sin helhet. Företaget kan, med modern tillverkningsteknik, inte garantera att batteriet placeras in i deras produkter på ett sätt som leder till fullgod kontaktering. Eftersom nolltolerans för variation i distanser och geometrier från produktion inte är realistiskt behöver företaget en ny konceptinriktning som tillåter normala avvikelser utan att skapa elektriska problem. Projektet har haft snäva ramar, krav och avgränsningar som har krävt en metodisk produktutvecklingsprocess. Kravbilden innefattar total kompabilitet med samtliga batterier i produktsortimentet, kontaktering med nolldistans i gränssnittet mellan produkt och batteri samt potential för fullständig universalitet i företagets olika produkter. Lösningen får dessutom inte öka komponentantalet eller monteringstiden avsevärt. Lösningen som tagits fram klarar variationer i distanser upp till fem millimeter och tillåter en svarande linjär rörelse i samband med placering av batteri. Oavsett vilka distanser, från det produktions tolererade intervallet, som en given produkt besitter uppnås fullgod kontaktering och batteriet spänns fast vilket minskar spel i placering av batteriet och ökar kvalitetsintrycket. Projektets ramar ledde till en lösning som både är kompakt och kan platsa i hela det handhållna sortimentet och som är fullständigt universell. Företaget har visat stort intresse för lösningen som anses besitta potential och lösningen kan komma att implementeras i företagets produktsortiment. / This paper describes a product development project at a company. The company has a technical issue regarding connection between the battery and a given unit in their handheld electrical range of products. The problem consists of a range of sporadic, technical electrical issues because of the inherent limitations of the manufacturing processes due to tolerance of variations in the produced units and it has been relevant to solve for some time. When the connection between a product and its battery isn’t apposite it results in a rattling battery which makes for a less appealing product. Modern methods of manufacturing don’t allow zero tolerance for variation from production and so, the company needs a new direction that allows for normal variations without them causing various electrical issues. The project has been affected by strict requirements and demarcations that have made for a strict, methodical product development approach.The requirements consist of an absolute compatibility with the range of batteries used with the Company’s handheld electrical products, connection with a zero-tolerance distance in the interface between the product and the battery and the potential for universal implementation in the Company’s various products. The resulting system is also not allowed to increase the number of components, or the time spent assembling the units in a substantial way. The resulting system developed can accommodate variations of a magnitude of five millimetres and allows a responsive linear movement when a battery is placed in its socket. Regardless of the magnitude of tolerated variations from production, the solution allows for a zero-distance connection in the interface between the battery and the unit. The system also holds the battery in place which diminishes the battery rattling and improves the impression of the products quality. The framework of the project led to a solution that can fit in the entire handheld product range meaning the solution is fully universal. The company has shown interest for the system and considers it to have potential for future implementation.
|
66 |
Taasisi ya Nchi za Asia na Afrika, Chuo Kikuu cha Moscow. Uchunguzi wa Kiswahili katika UrusiGromova, Nelly V. 03 December 2012 (has links)
Utafiti wa lugha ya Kiswahili katika Urusi ulianza mwishoni mwa karne ya 18. Lakini utafiti hasa wa lugha za Kiafrika katika Urusi ulihusu ukoo wa Kisemetiki. Lakini uchunguzi kamili wa lugha za Kiafrika hasa lugha hai ulianza katika Urusi baada ya Mapinduzi ya Oktoba yatokee. Na lugha ya kwanza ya Afrika ya kitropiki iliyofundishwa katika Urusi ya kisoviet ilikuwa ni lugha ya Kiswahili.
|
67 |
<i>Fatum ad Benedictum</i>: <i>Moscow-Petushki</i>, <i>Homo Sovieticus</i>, Postmodernism and the Fatidic post-Soviet Irony of Venedikt Vasilevich ErofeevKleiman, Paul N. 21 December 2018 (has links)
No description available.
|
68 |
Life Between Two Panels: Soviet Nonconformism in the Cold War EraBuhler, Clinton J. 09 August 2013 (has links)
No description available.
|
69 |
Hur såg den kyrkliga integrationen ut för de ryssar som grävde Göta Kanal? / How did the Russian deserters integrated into the Swedish Church?Ankarstrand, Cecilia January 2006 (has links)
<p>Göta Kanal är för många människor en turistattraktion och en vattenled för semesterfirare. Färre vet att den byggdes som handelsled och för att säkerställa den svenska importen under krigstider. Göta kanal byggdes under åren 1813-1832 av bl.a. svenska arbetare, svenska militärer och ryska desertörer. Myten om att kanalen byggdes av ryska krigsfångar dementerar denna uppsats. Mycket tyder på att de istället var desertörer från Ryssland. Uppsatsen visar på hur dessa ryska män som arbetade vid kanelen mot togs av den svensk lutherska kyrkan. I Ryssland var och är majoriteten av befolkningen ryssortodox. Detta arbete ska försöka belysa och ge en första inblick i vilka det var som kom. Samt att ge en första förståelse i hur de integrerades i Svenska kyrkan och om de anammade den lutherska tron eller om de fick utöva sin ortodoxa tradition. Detta arbete är ett pionjärarbete och en första studie i att kartlägga de ryssar som arbetade med anläggandet av Göta Kanal och som bodde i Östergötland, och Söderköpingstrakten. De församlingar i Söderköpingstrakten som jag valt att fördjupa mig i är; S:t Laurentii (då kallad Söderköping), Skönberga, Drothem och Västra Husby. Övriga församlingar i Söderköpingstrakten har jag inte fördjupat mig i, eftersom inga naturliga förflyttningar skett till eller från dem som jag kunnat följa.</p><p>Efter färdigställandet av kanalen sökte troligen flera av familjerna arbete vid kanalen eller som drängar på gårdar omkring Söderköping.</p><p>Arbetet med insamling av information och kunskap om dessa människor är inte slut i och med denna uppsats. Utsikterna för att finna mer intressant information anses av mig som goda. Det finns stort behov av att kontrollerna andra akter än dem som denna uppsats tar upp.</p><p>Att söka efter människors rötter kan upplevas som att människorna återigen blir levande i någon bemärkelse och en önskan att få lära känna dem ännu mer. Dessa ryssar som jag har fått följa kom till Sverige av någon anledning, arbetade troligen i hopp om att få en bättre tillvaro. Deras tillvaro blev inte i allt att döma någon lyx tillvaro, utan många av dem levde under knappa förhållanden.</p> / <p>For many people, Göta Canal is a tourist attraction for people on their holiday. Not so many know that the canal was originally built for trade purposes and to secure the Swedish import during times of war. Göta Canal was built 1813-1832 by Swedish workers, Swedish soldiers and Russian deserters. This essay denies the myth saying that the canal was built by Russian prisoners of war. Instead it indicates that they were deserters from Russia. The essay shows how these Russian men were greeted by the Swedish Lutheran Church. In Russia, the majority of the people belonged to the Russian Orthodox Church. This essay’s purpose is to give a first insight about who the people were that came from Russia to Sweden to work with the canal. It will also give a basic understanding about how they were integrated into the Swedish Church and if they accepted the Lutheran beliefs or if they were allowed to practise their Orthodox traditions. This essay is the very first study of all the Russians who worked with Göta Canal and lived in the county “Östergötland” close to the city “Söderköping”. The congregations in Söderköping that I’ve chosen to study closer are “S:t Laurentii” (during that time called Söderköping), “Skönberga”, “Drothem” and “Västra Husby”. I have excluded the other congregations since I haven’t been able to find any Russians moving to their areas. When the building of Göta Canal was finished, many of the families probably sought other work - either at the canal or at farms around Söderköping. I believe that the prospects to find more interesting information about these people are very good. There is a great need to control the files that this essay doesn’t take part of. To seek the roots of people can give a feeling of them coming back to life and a wish of getting to know them better. The Russians that I’ve followed came to Sweden for a reason, probably in hope of a better life. But their life didn’t become as good as they hoped for since many of them lived under very poor circumstances.</p>
|
70 |
Hur såg den kyrkliga integrationen ut för de ryssar som grävde Göta Kanal? / How did the Russian deserters integrated into the Swedish Church?Ankarstrand, Cecilia January 2006 (has links)
Göta Kanal är för många människor en turistattraktion och en vattenled för semesterfirare. Färre vet att den byggdes som handelsled och för att säkerställa den svenska importen under krigstider. Göta kanal byggdes under åren 1813-1832 av bl.a. svenska arbetare, svenska militärer och ryska desertörer. Myten om att kanalen byggdes av ryska krigsfångar dementerar denna uppsats. Mycket tyder på att de istället var desertörer från Ryssland. Uppsatsen visar på hur dessa ryska män som arbetade vid kanelen mot togs av den svensk lutherska kyrkan. I Ryssland var och är majoriteten av befolkningen ryssortodox. Detta arbete ska försöka belysa och ge en första inblick i vilka det var som kom. Samt att ge en första förståelse i hur de integrerades i Svenska kyrkan och om de anammade den lutherska tron eller om de fick utöva sin ortodoxa tradition. Detta arbete är ett pionjärarbete och en första studie i att kartlägga de ryssar som arbetade med anläggandet av Göta Kanal och som bodde i Östergötland, och Söderköpingstrakten. De församlingar i Söderköpingstrakten som jag valt att fördjupa mig i är; S:t Laurentii (då kallad Söderköping), Skönberga, Drothem och Västra Husby. Övriga församlingar i Söderköpingstrakten har jag inte fördjupat mig i, eftersom inga naturliga förflyttningar skett till eller från dem som jag kunnat följa. Efter färdigställandet av kanalen sökte troligen flera av familjerna arbete vid kanalen eller som drängar på gårdar omkring Söderköping. Arbetet med insamling av information och kunskap om dessa människor är inte slut i och med denna uppsats. Utsikterna för att finna mer intressant information anses av mig som goda. Det finns stort behov av att kontrollerna andra akter än dem som denna uppsats tar upp. Att söka efter människors rötter kan upplevas som att människorna återigen blir levande i någon bemärkelse och en önskan att få lära känna dem ännu mer. Dessa ryssar som jag har fått följa kom till Sverige av någon anledning, arbetade troligen i hopp om att få en bättre tillvaro. Deras tillvaro blev inte i allt att döma någon lyx tillvaro, utan många av dem levde under knappa förhållanden. / For many people, Göta Canal is a tourist attraction for people on their holiday. Not so many know that the canal was originally built for trade purposes and to secure the Swedish import during times of war. Göta Canal was built 1813-1832 by Swedish workers, Swedish soldiers and Russian deserters. This essay denies the myth saying that the canal was built by Russian prisoners of war. Instead it indicates that they were deserters from Russia. The essay shows how these Russian men were greeted by the Swedish Lutheran Church. In Russia, the majority of the people belonged to the Russian Orthodox Church. This essay’s purpose is to give a first insight about who the people were that came from Russia to Sweden to work with the canal. It will also give a basic understanding about how they were integrated into the Swedish Church and if they accepted the Lutheran beliefs or if they were allowed to practise their Orthodox traditions. This essay is the very first study of all the Russians who worked with Göta Canal and lived in the county “Östergötland” close to the city “Söderköping”. The congregations in Söderköping that I’ve chosen to study closer are “S:t Laurentii” (during that time called Söderköping), “Skönberga”, “Drothem” and “Västra Husby”. I have excluded the other congregations since I haven’t been able to find any Russians moving to their areas. When the building of Göta Canal was finished, many of the families probably sought other work - either at the canal or at farms around Söderköping. I believe that the prospects to find more interesting information about these people are very good. There is a great need to control the files that this essay doesn’t take part of. To seek the roots of people can give a feeling of them coming back to life and a wish of getting to know them better. The Russians that I’ve followed came to Sweden for a reason, probably in hope of a better life. But their life didn’t become as good as they hoped for since many of them lived under very poor circumstances.
|
Page generated in 0.0161 seconds