Spelling suggestions: "subject:"proaktivitet"" "subject:"bioaktivitet""
1 |
Kartläggning och analys av scanias tillsynsprogram : Ett verktyg för förbättring / Mapping and analysis of Scanias maintenanceprogram : A tool for improvementSköld, Michael, Jacob, Almbladh January 2013 (has links)
Scania intends to introduce a new maintenance program for their rolling fleet. Withthis new program Scania hopes to increase their competiveness and add furthercustomer value. This thesis report is a mapping of the current maintenance program,along with its problematic features. Furthermore the report intends to describe thenew program, Condition Based Maintenance (CBM) and the problems that Scaniamust deal with before they can implement it.The report compiles basic information on how a mapping should be performed.Further on it will describe some of the theories of LEAN and leadership. Which aretwo of the most important features in this thesis work.The work has been performed through visits in different workshops, whereinterviews have taken place. The interviews have a big impact in this report, as theycompile different people’s thoughts about the consisting work and the problems withit. All the information that has been collected has then been analyzed and discussed,to give a better understanding of the actual situation in the workshops.The field studies have been collected in a mapping report, in which the problems withimplementing CBM have been summarized. These problems have then been analyzedto generate solutions. The biggest problems in the workshops today, concernleadership and proactivity. / Scania vill införa ett nytt tillsynsprogram för sin rullande flotta. På detta sätthoppas Scania kunna stärka sin konkurrenskraft och öka kundnyttan. Dennarapport är en kartläggning av det tillsynsprogram Scania tillämpar idag, samtdess faktiska arbetssätt och problem. Vidare syftar rapporten till att beskrivadet tilltänkta programmet, Condition Based Maintenance (CBM), samt deproblemställningar som Scania måste tampas med innan implementationen.Rapporten sammanställer grundläggande information om hur ett arbete avkartläggande karaktär bör utföras. Vidare beskrivs teorier om LEAN ochledarskap. Vilket är två av de viktigaste faktorerna i detta arbete.Arbetet har utförts genom besök i verkstäder, där intervjuer har gjorts.Intervjuerna tar upp en stor del i rapporten då de sammanställer synpunkteroch brister i dagens arbetsätt. Den insamlade informationen har sedananalyserats och diskuterats, för att ge en bättre förståelse för den faktiskasituationen ute i verkstäderna.Arbetet har resulterat i en kartläggning, som samlat de problem Scania måsteåtgärda innan implementeringen av CBM. Dessa problem har sammanställtsoch analyserats för att sedan kunna generera lösningsförlag. De störstaproblemen ute i verkstäderna är ledarskap och rutiner gällande ett proaktivtarbetsätt gentemot kund.
|
2 |
Effekter på proaktivitet i team genom ledarskap och gruppens tilltro till sin kollektiva förmågaEkman Bergstedt, Annie January 2013 (has links)
Genom att få personal och grupper att agera proaktivt i så kallade slimmade organisationer (Lean Production) kan risk för likriktning och stagnation motverkas trots hård effektivisering. Låg grad av samhörighet i grupper har i studier konstaterats försvaga proaktivitet, medan ledarskapsstilar såsom delaktigt och transformativt ledarskap tycks stärka samhörigheten och proaktiviteten. Innevarande studie ämnade pröva sambanden på lägre hierarkisk nivå mellan proaktivitet och ledarskapsstilar, proaktivitet och gruppens kollektiva tilltro till förmåga, genom Banduras begrepp ”Collective efficacy”, och den samlade effekten på proaktivitet genom ledarskapsstil och gruppens tilltro på sin kollektiva förmåga. 411 deltagare i ett större företag inom fordonsbranschen skattade sin ledares stil och sin grupp varefter utvalda index reliabilitetstestades och aggregerades till gruppnivå. Resultatet visade att både ledarskapsstil och gruppens tilltro till sin kollektiva förmåga bidrog signifikant till proaktivitet på gruppnivå, men att det delaktiga ledarskapet endast hade en ytterst svag och varierande effekt, vilket visar problematiken med delaktighet på lägre hierarkisk nivå. Ledarskapet visade sig ha en svagare effekt på proaktivitet än gruppens tilltro till sin kollektiva förmåga, vilket ger intressanta implikationer för framtida ledarskapsfrågor på låg hierarkisk nivå.
|
3 |
Tankar, känslor och beteenden relaterade till proaktivitetRundlöf, David January 2007 (has links)
<p>Proaktivitet innebär att aktivt försöka forma sitt liv och sin miljö. Syftet med denna kvalitativa studie var att undersöka proaktivitet utifrån proaktiva människors egna tankar och känslor. Av resultatet på ett proaktivitetstest valdes de sju deltagarna med de högsta värdena på proaktivitet ut för intervjuer. Datamaterialet bearbetades sedan med en kombination av deduktiv och induktiv tematisk analys. Deltagarna ansåg sig ha en proaktiv disposition; de beskrev sig som nyfikna; som entreprenörstyper som stimulerades av problemlösning; som envisa; de utgick från målbilder och genomgick en mental planeringsfas innan handling; de betonade eget ansvar; kontroll var viktigt för dem; och de associerade aktivitet med positiva känslor. Dessa teman sammanställdes till en lista över sätt att initiera/underlätta proaktiva beteenden. Undersökningen nyanserar bilden av proaktivitet som en egenskap med både positiva och negativa aspekter, samt ger exempel på dispositionella, kognitiva och emotionella faktorer som kan tänkas leda till initiativtagande beteenden.</p>
|
4 |
Tankar, känslor och beteenden relaterade till proaktivitetRundlöf, David January 2007 (has links)
Proaktivitet innebär att aktivt försöka forma sitt liv och sin miljö. Syftet med denna kvalitativa studie var att undersöka proaktivitet utifrån proaktiva människors egna tankar och känslor. Av resultatet på ett proaktivitetstest valdes de sju deltagarna med de högsta värdena på proaktivitet ut för intervjuer. Datamaterialet bearbetades sedan med en kombination av deduktiv och induktiv tematisk analys. Deltagarna ansåg sig ha en proaktiv disposition; de beskrev sig som nyfikna; som entreprenörstyper som stimulerades av problemlösning; som envisa; de utgick från målbilder och genomgick en mental planeringsfas innan handling; de betonade eget ansvar; kontroll var viktigt för dem; och de associerade aktivitet med positiva känslor. Dessa teman sammanställdes till en lista över sätt att initiera/underlätta proaktiva beteenden. Undersökningen nyanserar bilden av proaktivitet som en egenskap med både positiva och negativa aspekter, samt ger exempel på dispositionella, kognitiva och emotionella faktorer som kan tänkas leda till initiativtagande beteenden.
|
5 |
Riskkapitalist möter entreprenör : -en studie om investeringsprocessenThurn, Olof, Skarbrandt, Daniel January 2006 (has links)
<p>En investering i relativt små, onoterade bolag med aktivt ägarengagemang som är under utveckling går inom begreppet riskkapitalinvesteringar. Olika typer av riskkapitalinvesteringar har varit en väldigt populär investeringsform under en längre tid i Sverige. Processen som riskkapitalbolag och entreprenör går igenom är uppdelad i flertalet steg, från entry till exit, men det är framförallt den tidiga investeringsprocessen som är undersökt i denna studie. Intressant har varit undersöka interaktionen och aktiviteten mellan riskkapitalbolag och entreprenör. I tidigare studier har det upptäckts skillnader mellan statliga och privata bolag vilket är en av många aspekter vi har diskuterat i denna studie.</p><p>Problemformuleringen vi valt att arbeta utifrån är:</p><p>Hur påverkas aktivitetsnivån och angreppssättet av vilka förutsättningar som råder för en investering?</p><p>Syftet med studien är dessutom att utöka förståelsen kring den initiala delen av investeringsprocessen. Vi vill även undersöka om variablerna aktivitetsnivå och angreppssätt kunde förklara det framtida utfallet av en investering.</p><p>I den teoretiska delen ges en bakgrund kring den teori som finns om riskkapitalinvesteringar. I början ges en beskrivning hur hela riskkapitalprocessen ser ut från början till slut för att senare gå in på olika teorier om förhållandet och risktagandet som uppstår mellan rikskapitalbolag och entreprenör. Olika förslag ges också för att minska risken så mycket som möjligt. Utifrån denna teorigenomgång har fyra hypoteser ställt upp för att svara på det problem och syfte som undersökningen bygger på.</p><p>För att undersöka detta har vi gjort en kvantitativ studie men hjälp av enkätundersökning via telefon. Intervjuer med 44 entreprenörer har gjorts där de svarade på en enkät om den första kontakten med riskkapitalbolaget och hur investeringsprocessen avlöpte. Avslutande frågor om företagets framtid och prestation var nödvändiga för att svara på vårt delsyfte. Enkäterna har sammanställts och olika statistiska test har gjorts för att undersöka hur aktivitetsnivån och prestationen kan förklaras av olika förutsättningar samt olika angreppssätt.</p><p>Resultaten av den här studien skall mer ses som tendenser på marknaden eftersom inte signifikanta resultat har uppnåtts i undersökningen.</p>
|
6 |
Riskkapitalist möter entreprenör : -en studie om investeringsprocessenThurn, Olof, Skarbrandt, Daniel January 2006 (has links)
En investering i relativt små, onoterade bolag med aktivt ägarengagemang som är under utveckling går inom begreppet riskkapitalinvesteringar. Olika typer av riskkapitalinvesteringar har varit en väldigt populär investeringsform under en längre tid i Sverige. Processen som riskkapitalbolag och entreprenör går igenom är uppdelad i flertalet steg, från entry till exit, men det är framförallt den tidiga investeringsprocessen som är undersökt i denna studie. Intressant har varit undersöka interaktionen och aktiviteten mellan riskkapitalbolag och entreprenör. I tidigare studier har det upptäckts skillnader mellan statliga och privata bolag vilket är en av många aspekter vi har diskuterat i denna studie. Problemformuleringen vi valt att arbeta utifrån är: Hur påverkas aktivitetsnivån och angreppssättet av vilka förutsättningar som råder för en investering? Syftet med studien är dessutom att utöka förståelsen kring den initiala delen av investeringsprocessen. Vi vill även undersöka om variablerna aktivitetsnivå och angreppssätt kunde förklara det framtida utfallet av en investering. I den teoretiska delen ges en bakgrund kring den teori som finns om riskkapitalinvesteringar. I början ges en beskrivning hur hela riskkapitalprocessen ser ut från början till slut för att senare gå in på olika teorier om förhållandet och risktagandet som uppstår mellan rikskapitalbolag och entreprenör. Olika förslag ges också för att minska risken så mycket som möjligt. Utifrån denna teorigenomgång har fyra hypoteser ställt upp för att svara på det problem och syfte som undersökningen bygger på. För att undersöka detta har vi gjort en kvantitativ studie men hjälp av enkätundersökning via telefon. Intervjuer med 44 entreprenörer har gjorts där de svarade på en enkät om den första kontakten med riskkapitalbolaget och hur investeringsprocessen avlöpte. Avslutande frågor om företagets framtid och prestation var nödvändiga för att svara på vårt delsyfte. Enkäterna har sammanställts och olika statistiska test har gjorts för att undersöka hur aktivitetsnivån och prestationen kan förklaras av olika förutsättningar samt olika angreppssätt. Resultaten av den här studien skall mer ses som tendenser på marknaden eftersom inte signifikanta resultat har uppnåtts i undersökningen.
|
7 |
Bankers proaktiva agerande : en kvalitativ studie av proaktivitet i bank, vad som initierar ett proaktivt agerande samt vad ett proaktivt agerande leder till / Banks proactive behaviour : a qualitative studie of proactivity in the bank, what initiates proactive action and what proactive action leads to.Farahi, Aria, Persson, Emelie January 2017 (has links)
Bankbranschen förändras i takt med digitaliseringen vilket leder till förändringar i både kundernas beteende, bankernas produkter och tjänster samt rådgivarnas arbetssätt. Kunderna besöker inte banken lika ofta och den personliga kontakten med banken minskar. För att behålla en nära relation med företagskunden krävs det därmed att rådgivarna i större utsträckning tar initiativ till att kontakta kunden. Syftet med denna studie är att närmare undersöka och förklara helhetsbilden kring proaktivitet i bank genom att skapa djupare förståelse kring vad som initierar proaktivt agerande samt vad proaktivt agerande leder till. Vår teoretiska modell har prövats i empirin med hjälp av en kvalitativ metod med fallstudier på tre olika banker. Semistrukturerade intervjuer genomförs med totalt sju respondenter, varav sex stycken arbetar med rådgivning till företagskunder. Studien bidrar med en ny tolkning kring det proaktiva arbetssättet som vi inte funnit andra forskare beskriva. Främst finns det tidigare forskning kring vad ett reaktivt eller proaktivt arbetssätt leder till. Vår studie bidrar med tolkningen att arbetet sker i olika grader av aktivitet och att konkurrens, lönsamhet, kunskap, risk, tid, förberedelse, effektivitet och mängd av administrativt arbete avgör i vilken grad rådgivaren agerar aktivt. Vi har funnit att graden av aktivitet bidrar i olika utsträckning till en ökning av kundnöjdhet, kundnytta och bankens nytta samt att grunden i det proaktiva arbetet är informationsflödet
|
8 |
Ett nödvändigt ont eller är den till nytta? : Hållbarhetsredovisningens roll före och under kriserAlkeby, Sara, Persson, Ida January 2022 (has links)
Företag har under årens gång fått en ökad press från samhället att börja ta ett större samhällsansvar. De aktiviteter som företag gör för att ta sitt samhällsansvar kan organiseras med hjälp av att företag också arbetar med hållbarhetsredovisning vilken ligger till grund för när företag kommunicerar sina hållbarhetsaktiviteter med en hållbarhetsrapport. Tidigare forskning har till stor del fokuserat på effekter av företags hållbarhetsaktiviteter medan mindre forskning har utförts om själva effekterna av att företag rapporterar om sina hållbarhetsaktiviteter. Det som har framkommit av tidigare forskning är att företag genom att kommunicera sin hållbarhetsredovisning kan bygga upp sin företagsidentitet, konkurrenskraft, legitimitet samt sin relation till både intressenter och samhället. Företag har de senaste åren genomgått flera kriser på grund av händelser i omvärlden och forskning har då kommit fram till att företags absorptionsförmåga och förmåga att förändra sig samt att agera snabbt under kriser är avgörande för företags prestation och överlevnad. Forskning om krishantering lyfter fram behovet av att vara proaktiv för att hantera kriser vilket leder fram till denna studies syfte att undersöka synen på om hållbarhetsredovisning kan vara ett användbart verktyg för företag före och under en kris. Utifrån studiens syfte har den teoretiska referensramen inkluderat intressentteorin, företags absorptionsförmåga, legitimitetsteorin samt teori om krishantering. Med en kvalitativ metod har data insamlats genom semistrukturerade intervjuer och respondenterna omfattar yrkeskategorierna extern redovisningskonsult, revisor samt rådgivare där alla i varierande grad rådger företag om hållbarhetsredovisning. Empirin har analyserats genom tematisk analys och utifrån den visar studiens resultat och slutsatser på att hållbarhetsredovisning går att koppla till företagsidentitet och hur företag vill ses av intressenter och samhälle samt att den kan användas som ett kommunikationsverktyg för att hantera och förebygga kriser relaterade till företags förtroende och rykte. Vidare kan hållbarhetsredovisning användas av företag som ett slags lednings- eller styrdokument för att hantera förändring samt bidra till att öka företags resurser exempelvis genom konkurrensfördelar när det gäller att attrahera kompetens och ta vara på affärsmöjligheter. Studien visar även en indikation på att företag kan använda hållbarhetsredovisning på ett proaktivt sätt som ett kris- och riskhanteringsverktyg för att upptäcka risker och bibehålla kontroll under kriser. Slutligen framkommer att strategiskt arbete med hållbarhetsredovisning tillsammans med företags absorptionsförmåga kan göra företag mer motståndskraftiga under kriser.
|
9 |
Stick- och skärskador inom hälso- och sjukvård. En litteraturstudieHviid, Adam, Ågärd, Anna January 2008 (has links)
Studien handlar om stickskador och skador med vassa föremål inom hälso- och sjukvård. Dessa skador är en risk som hälso- och sjukvårdspersonal utsätter sig för i sitt dagliga arbete. Stick- och skärskador är direkt förenade med risk för blodburen smitta såsom HIV, HCV och HBV. Litteraturstudien baserades på befintlig kvantitativ forskning och syftet med studien var att i vetenskaplig litteratur undersöka vilka faktorer som kan påverka sjukvårdspersonals hantering av stickande/skärande föremål. De faktorer som identifierades var; personrelaterade orsaker, materiella orsaker samt organisatoriska orsaker. Resultaten visade en ökad risk för skär- och stickskador i relation till sjuksköterskans erfarenhet, skyddsutrustning, arbetssituation etc. / This paper focuses on needlestick and sharps injuries in the healthcare sector. These injuries are a risk posed to the healthcare workers in their daily work. Needlestick and sharps injuries pose a serious risk of transmission of bloodborne pathogens like HIV, HCV and HBV. This paper was based on quantitative research and the aim of the paper was to investigate which factors might influence healthcare workers in their use of sharp objects. The factors identified in the review were; causes due to personal characteristics, equipment and organizational factors. The results demonstrated an increased risk of needlestick and sharps injuries in relation to the nurse’s experience, protective equipment, worksituation etc.
|
10 |
Se fram i tiden med proaktivitet : Hur proaktivitet påverkar relationen mellan reklambyråer och beställare i SverigeJagodzinski, Kristoffer, Fredriksson, Mattias January 2024 (has links)
Den moderna reklammarknaden presenterar nya relationsutmaningar för reklambyråer och deras beställare. Uppsatsens mål är att undersöka de proaktiva tillvägagångssätt svenska reklambyråer tillämpar i sina arbetsprocesser och ska kunna visa vilka utfall detta ger på byråernas relation till deras olika beställare. Uppsatsen bygger på en tidigare undersökning som berör proaktivitetens roll i byrå-beställarrelationer och som genomfördes utanför Sveriges gränser. Den valda frågeställningen är att undersöka hur dessa proaktiva egenskaper samverkar hos just svenska reklambyråer. Besvarandet av denna fråga ska kunna ge bättre förutsättningar vid tillämpning av olika proaktiva tillvägagångssätt som ska gynna byrå-beställarrelationer. För att kunna tillhandase detta svar gjordes en kvalitativ undersökning i form av semistrukturerade intervjuer med relevant byråpersonal och en kvalitativ analys av den insamlade empirin. I analysen identifierades sex olika delar av proaktiva egenskaper som tillämpades av informanterna. Dessa proaktiva egenskaper visade sig till stor del ha positiva konsekvenser på byrå-beställarrelationen och gav även nya förslag till proaktiva tillvägagångssätt samt hur de kan tillämpas. Även vissa utmaningar med de proaktiva tillvägagångssätten berördes. Sammanfattningsvis använder reklambyråer i Sverige flera proaktiva tillvägagångssätt och har utökat den proaktiva verktygslåda som den tidigare forskningen tillhandahållit.
|
Page generated in 0.086 seconds