Spelling suggestions: "subject:"beading anda furiting disabilities"" "subject:"beading anda furiting isabilities""
1 |
Reading- and writing-disabilities from a second language perspectiveMagnusson, Martina January 2014 (has links)
AbstractDenna uppsats handlar om att undersöka hur andraspråkselever som misstänks ha läs- och skrivsvårigheter/dyslexi utreds på en skola. I en empirisk studie intervjuas sex stycken pedagoger som arbetar med att göra de inledande testerna/kartläggningarna på elever med misstänkt dyslexi/läs- och skrivsvårigheter. Lärarna i undersökningen arbetar inom samma upptagningsområde som speciallärare/pedagoger. Uppsatsens resultat visar på att tillängliga diagnosverktyg på undersökt skola inte är anpassade för att kunna säkerställa en eventuell diagnos hos elever med ett annat modersmål än svenska.
|
2 |
"Du är ju inte din dyslexi" : Anpassningar och strategier som används i läs- och skrivundervisningen för elever med dyslexi / "You are not your dyslexia" : Adjustments and strategies used in reading and writing lessons for pupils with dyslexiaLindman, Frida January 2017 (has links)
Studiens syfte är att bidra med kunskap om vilka anpassningar och strategier specialpedagoger och speciallärare använder i undervisningssammanhang för att diskutera hur klasslärare kan stödja läs- och skrivutvecklingen för elever med dyslexi. Med studien söker jag svar på hur arbetet kring elever med dyslexi ser ut samt vilken hjälp och vilket stöd lärare kan få från specialpedagog eller speciallärare. I bakgrunden presenteras information som kan vara betydelsefull vid fortsatt läsning och för att bli mer insatt i ämnet. Studien utgår från ett sociokulturellt perspektiv som presenteras i teoriavsnittet. Jag har valt att genomföra en kvalitativ studie där jag genomfört semistrukturerade intervjuer med tre specialpedagoger och två speciallärare. Studiens resultat visar på att grundorsaken till dyslexi är att eleven har en nedsatt fonologisk medvetenhet vilket ger konsekvenser på elevens stavning och avkodning. Detta kan vara betydelsefullt för klasslärare att ha kunskap om för att kunna upptäcka om eleven har dyslexi. För att veta om en elev har dyslexi genomförs en kartläggning av elevens fonologiska medvetenhet av skolans specialpedagog för att se om det finns indikationer till dyslexi. Arbetssätten ser snarlika ut för elever med dyslexi och för elever med läs- och skrivsvårigheter. Vad som oftast skiljer sig är kompenserade verktyg i form av surfplatta eller dator. Det visar sig även att elever med dyslexi kan träna på sina svårigheter men behöver hitta strategier för att utvecklas. I resultatet presenteras också att det är betydelsefullt att arbeta med Bornholmsmodellen i förskoleklass. Detta gynnar alla elever men framförallt elever med dyslexi då de tidigt får träna på den fonologiska medvetenheten med hjälp av språklekar. Trots att specialpedagogers roll i skolan är att arbeta för eleven och speciallärare med eleven är de sällan i klassrummet men de kan träffa eleven för intensiva träningsperioder och exempelvis ge klassläraren stöd i form av tips på anpassningar och insatser och utvärdera dessa. Det finns inte bara ett specifikt arbetssätt som passar alla elever med dyslexi. Alla elever är olika och undervisningen bör individanpassas efter den enskilde elevens förutsättningar. Om undervisningen individanpassas blir klassrummet inkluderande. Det ger goda förutsättningar att ha en skola för alla vilket grundskolans läroplan fastslår (Skolverket, 2016). / The purpose of the study is to provide knowledge of the adjustments and strategies special pedagogues and remedial teachers use in teaching contexts to discuss how class teachers can support reading and writing development for pupils with dyslexia in the classroom. With this study, I want to find answers about how the work around dyslexia pupils looks like and what assistance and support class teachers can receive from special pedagogues or remedial teachers. In the background, information is presented that may be of importance for the understanding of the study. The study is based on a socio-cultural perspective which is presented in the theory section. I have chosen to implement a qualitative study in which I used semi-structured interviews with three special pedagogues and two remedial teachers. The study's results indicate that the primary cause of dyslexia is that the pupil has a reduced phonological awareness, which has consequences for the pupil's spelling and word decoding. To know if a pupil is dyslectic, a pedagogical survey is conducted by the school´s special pedagogue to see if there are indications of dyslexia. The methods used in literacy teaching are similar to pupils with dyslexia and for pupils with reading and writing difficulties. What most often differ are compensatory tools in the form of iPad or computer. It also turns out that pupils with dyslexia can practice their difficulties but need to find strategies to develop them. It is also presented in the result that it is fruitful to work with the “Bornholmsmodellen” in pre-school class. This favors all pupils, but especially pupils with dyslexia, as they can train the phonological awareness early by using games about language. Although the role of special pedagogues in the school is to work for the pupil and remedial teachers with the pupil, they are rarely in the classroom but they can meet the pupil for intense training periods and, for example, giving the class teacher support in the form of tips on adjustments and interventions and evaluate these. There is not one specific way of working that fits pupils with dyslexia. All pupils are different and the teaching should be individualized according to the individual pupil's conditions. If the teaching is individualized, the classroom will be inclusive, this assume good conditions for having a school for all kind of pupils which Sweden’s elementary school's curriculum establishes (Skolverket, 2016).
|
3 |
En gymnasielärares erfarenheter av läs- och skrivsvårigheterAndersson, Helen January 2012 (has links)
Abstract The purpose of this essay is to increase the knowledge of which strategies students with reading and writing disabilities or dyslexia use to learn in secondary school. The study aims to examine the following questions: Which coping strategies do students with reading and writing disabilities use in their studies? How can remedial teachers support students with reading and writing disabilities in their learning process? The study consists of two interviews with a total of three hours recorded material made with a secondary school teacher who teaches Swedish and English. The teacher has experiences of reading and writing disabilities herself but also from teaching students with dyslexia. The interviews are constructed into a lifestory describing experiences of reading and writing disabilities in school, during teacher training and as a teacher. The study shows limitations in the possibility to draw general conclusions form the data since there is only one informant participating. On the other hand its strength is the opportunity to illustrate unique and detailed experiences in a life characterized by difficulties to learn reading and writing. The results of the study shows that strategies used by girls with a high capacity for studies though they have reading and writing disabilities or dyslexia, also can prevent the discovery of their difficulties until secondary school or even later. It seems like these difficulties can contribute to a low self-esteem even as an adult which shows the importance of an early intervention. The results also implies that by teaching phonologic awareness, decoding and ortographic reading, young adults and adults still can improve their language skills. To increase the knowledge of and the understanding for these students might be a task for a remedial teacher in secondary school. / Syftet med denna studie är att öka förståelsen för inlärningssituationen för elever med läs- och skrivsvårigheter/dyslexi på gymnasiet. Studien försöker besvara följande frågeställningar: Vilka strategier använder elever i läs- och skrivsvårigheter för att klara av sina studier? Hur kan man som speciallärare stödja inlärningsprocessen för elever i läs- och skrivsvårigheter? Studien bygger på två intervjuer med en sammanlagd inspelad intervjutid på tre timmar som gjorts med en gymnasielärare i svenska/engelska. Läraren har erfarenheter av läs- och skrivsvårigheter både för egen del och hos elever som läraren kommit i kontakt med i sitt yrke. Intervjuerna har konstruerats till en kronologisk och tematiskt utformad livsberättelse som handlar om lärarens erfarenheter av läs- och skrivsvårigheter under sin skolgång, lärarutbildning och som yrkesverksam lärare. Med ett begränsat urval av informanter så gör studien inga anspråk på att presentera generaliserbara resultat utan belyser istället det unika i en persons erfarenheter. Det framkommer i livsberättelsen att strategier som duktiga och ambitiösa flickor med läs- och skrivsvårigheter/dyslexi använder för att klara av sina studier, också kan hjälpa till att dölja svårigheterna väldigt långt upp i åldern. Ett sent upptäckande av läs- och skrivsvårigheter verkar också bidra till ett dåligt självförtroende som vuxen vilket indikerar vikten av att uppmärksamma tecken på svårigheter på ett tidigt stadium. Resultaten antyder också att man genom undervisning kan öka fonologisk medvetenhet, avkodning och ortografisk läsning även som ungdom eller vuxen. Att öka kunskapen om och förståelsen för denna elevgrupp skulle kunna vara en arbetsuppgift för en speciallärare på gymnasiet.
|
4 |
Läs- och skrivsvårigheter = matematiksvårigheter!?Grönlund, Sofie, Petersson, Jolene January 2010 (has links)
Syftet är att se om det finns något samband mellan elevers läs- och skrivsvårigheter och matematik i årskurs 4-6 samt att se i vilket sammanhang de eventuella problemen synliggörs. Arbetets resultat grundar sig i matematiktester som är konstruerade utifrån frågeställningen ”Vad är det inom matematikämnet elever med läs- och skrivsvårigheter kan få svårigheter med?”. Resultatet visar att läs- och skrivsvaga elever i vissa fall kan ha brister inom matematikens problemlösningsområden och även inom algoritmområdet. Elever med läs- och skrivsvårigheter brister i dessa matematikdelar på grund av brister i läsflytet, svårigheter med begreppsförståelse, komprimerat språk och brister i korttidsminnet.
|
5 |
Special Education Teachers’ Views on Scaffolding Learners with Dyslexia in English TeachingSjövall Lejonklev, Oskar, Persson, Oskar January 2016 (has links)
Dyslexia is one of the more common disabilities in Sweden; between 5-10 per cent of thepopulation can be considered having dyslexia. The difficulties they face in their educationstems from a disability to decode written language. English poses a problem, as the buildingblocks in terms of orthography and phonology are seldom compatible. This paper have, usingqualitative interviews with four (4) special education teachers, identified ways in which theseinformants support learners with dyslexia in English. The findings indicate that the advice andmethods the informants use are not specific to the subject of English. Instead the informantsadvocate organizational measures such as close cooperation with colleagues and alsocompensatory learning aids (such as audio versions of books, movies and pictures). Thefindings have been analysed viewed through the theoretical perspectives: SocioculturalPerspective, Systems Theory and Orthographical Depth. As most of the advice given by theinformants where of a general nature – the findings might indicate that there is a gapsomewhere in the education of teachers in Sweden regarding how to specifically supportlearners with dyslexia in the English subject.
|
6 |
Två elever med läs- och skrivsvårigheter i två ASL-klassrum : Lärares och elevers upplevelser / Two pupils with writing and reading disabilities in two WTR-classroomsJohansson, Sandra, Bjaaland, Sara January 2015 (has links)
I dagens samhälle är det av stor vikt att kunna läsa och skriva då texter finns i olika former överallt, mycket på grund av den tekniska utvecklingen i samhället. Vägen till att "knäcka koden" ser olika ut för barn. I studien har vi valt att fokusera elever med läs- och skrivsvårigheter samt hur tekniken kan fungera som stöd i undervisningen. Syftet med studien är att undersöka hur lärare beskriver sin undervisning i förhållande till läs- och skrivsvårigheter. Vidare är syftet att undersöka hur elever med läs- och skrivsvårigheter upplever sin undervisning. Studien har sin utgångspunkt i den sociokulturella teorin. Empirin till studien är skapad genom semistrukturerade intervjuer med lärare och elever. Materialet har sedan analyserats och presenteras i resultatet. Resultatet av studien indikerar på att undervisning och stödstrukturer inom ASL stödjer elever med läs- och skrivsvårigheter i sin läs- och skrivinlärning genom att de får höra och se sambandet mellan ljud och bokstav. / In today's society it's important to be able to read and write because there are texts everywhere, and also as the technology has made a bigger impact in the society. For some children it can be difficult to learn how to write and read. Because of this we have chosen to focus on pupils with disabilities in the read- and writing process. We also want to see how the technology can support pupils in their learning. The aim of this study is therefore to investigate how teachers describe their teaching in relation to reading and writing disabilities. The study also aims to investigate how pupils with reading and writing disabilities describe their education. The sociocultural theory is the base of this study. The empirics to this study is created by interviews with pupils and teachers. The empirics has been analyzed and presented in the result. The result of this study shows that the method "write to read" supports pupils with writing and reading disabilities in their writing and reading education because the link between letter and sound clarifieds for the pupils.
|
7 |
Språkliga och kognitiva förmågor hos barn med läs-och skrivsvårigheter : En jämförelse med barn med cochleaimplantatGvozdenac, Zoran, Wistrand, Charlotta January 2010 (has links)
<p><strong><p>Children with Reading and Writing Difficulties and Their Language and Cognitive Abilities</p><p>A Comparison with Children with a Cochlear Implant</p><p>Abstract</p><p>The aim of this study was to examine the cognitive abilities that are important for reading in children with reading disabilities, children with a cochlear implantation and typically developed children. 64 children aged 10-12 years participated in the study. To answer the question at issue we used the following tests: Block Design from WISC III, PPVT III, TOWRE, SL 40 and a few chosen tests out of the SIPS battery. On tests of the lexical access children with reading disabilities performed at the same level as hearing children, while the children with a cochlear implant performed significantly lower. Test of the phonological and complex working memory showed that children with reading disabilities performed significantly higher than children with a cochlear implant, but at the same time lower than typically developed children on the test of phonological working memory. Tests of reading ability showed that children with a cochlear implant performed at the same level as typically developed children, while children with reading disabilities showed lower results. The results indicate that the children with a cochlear implant can develop an adequate reading ability in spite of their phonological difficulties. Phonological skills do not seem to be the only factor influencing reading ability of the examined groups.</p><em><p> </p></em></strong></p>
|
8 |
Självbild och kamratrelationer hos elever med läs- och skrivsvårigheter : Vi är i samma liv / Self-image and peer-relationships on students with read- and write disabilities : We are in the same lifeFredengren, Irina January 2009 (has links)
Studiens syfte är att undersöka sambandet mellan elevers läs- och skriv svårigheter och självförtroende samt om självbildsuppfattningen påverkar läs- och skrivinlärning samt kamratrelationer. Syftet konkretiseras genom följande frågeställningar: Är självbilden en påverkansfaktor i kamratrelationer, för elever med läs- och skrivsvårigheter? Är läs- och skrivsvårigheter en påverkansfaktor för självförtroendet i skolprestationer, för elever med läs- och skrivsvårigheter? Uppfattar elever med läs- och skrivsvårigheter sin skolsjälvbild mer negativt än elever utan läs- och skrivsvårigheter? Den teoretiska bakgrunden och tidigare forskning visar både samband och olikheter i resultat av liknande studier. Sambanden i frågeställningarna undersöktes med kvantitativ enkätundersökning av 58 respondenter. Undersökningen av eleverna i de specifika klasserna har inte gett något underlag till att det skulle finnas något samband mellan försämrat själförtroende, för elever med läs- och skrivsvårigheter och kamratrelationer. Däremot har undersökningen visat tydliga samband mellan undersökningsgruppens prestationssjälvbild och deras läs- och skrivsvårigheter. Det har även visat sig att det inte går att se någon generell bild av hur läs- och skrivsvårigheter påverkar individens självbild i kamratrelationer, prestationssjälvbild samt skolsjälvbild. / The studies intention is to examine the correlation between students reading and writing disabilities and self-confidence and if the read-and write learning affect the self-image interpretation and peer relationship. The objective concretizes trough the following formulations of questions: Is the self-image interpretation an influence factor in peer – relationships, for students with read and writes disabilities? Is read-and write disabilities an influence factor for self- concept of ability in school performance, for students with read and write disabilities? Does student with read-and write disabilities experience their school self image more negatively than student without read-and write disabilities? The theoretical background and earlier research points to both correlation and differences in results from similar studies. The correlations in the study’s formulations of questions were surveyed by quantitative questionnaire study on 58 respondents. The surveys show no correlation between low self-esteem and peer-relationships for students with read-and write disabilities. The study has shown that there are remarkable correlations between the survey group performance self-image and their read-and write disabilities. The study has also showed that there is no clear general evidence on how the read-and write disabilities affects the individual self-image in peer-relationship, performance self-image and school self-image.
|
9 |
Språkliga och kognitiva förmågor hos barn med läs-och skrivsvårigheter : En jämförelse med barn med cochleaimplantatGvozdenac, Zoran, Wistrand, Charlotta January 2010 (has links)
Children with Reading and Writing Difficulties and Their Language and Cognitive Abilities A Comparison with Children with a Cochlear Implant Abstract The aim of this study was to examine the cognitive abilities that are important for reading in children with reading disabilities, children with a cochlear implantation and typically developed children. 64 children aged 10-12 years participated in the study. To answer the question at issue we used the following tests: Block Design from WISC III, PPVT III, TOWRE, SL 40 and a few chosen tests out of the SIPS battery. On tests of the lexical access children with reading disabilities performed at the same level as hearing children, while the children with a cochlear implant performed significantly lower. Test of the phonological and complex working memory showed that children with reading disabilities performed significantly higher than children with a cochlear implant, but at the same time lower than typically developed children on the test of phonological working memory. Tests of reading ability showed that children with a cochlear implant performed at the same level as typically developed children, while children with reading disabilities showed lower results. The results indicate that the children with a cochlear implant can develop an adequate reading ability in spite of their phonological difficulties. Phonological skills do not seem to be the only factor influencing reading ability of the examined groups.
|
10 |
Utformning och utprovning av ett fonologiskt baserat stavningstestAndersson, Kristina, Prembäck, Maja January 2013 (has links)
The literature on spelling and spelling development suggests there is a strong relationship between spelling and phonology (Bruck & Treiman, 1990; Caravolas, Hulme & Snowling, 2001; Craig, 2006; Gindri, Keske-Soares & Mota, 2007). Spelling, however, is considerably less researched than reading (Caravolas, Humle & Snowling, 2001). Spelling difficulties are known to be more persistent in people with reading and writing disabilities, even when their reading has become acceptable (Høien & Lundberg, 1999) but more research is needed in this area. Assessment and detailed knowledge of the difficulties is of great importance in order to provide the appropriate help for children with reading and writing disabilities (Frisk, 2010; Magnusson, Nauclér, & Reuterskiöld, 2008). The purpose of the present study was to develop and try out a phonologically based spelling test for children, with focus on medial phonemes. The study contained 150 pupils in grade 1 and 2 as well as pupils in remedial teaching due to reading and spelling difficulties in the same grades. In addition to spelling, all pupils were tested for reading ability, phonological awareness, nonverbal intelligence and auditory discrimination. Misspellings were analysed with three quantitative and one qualitative classification methods. Results showed that the spelling test based on analyse of medial phonemes captured misspellings to the same extent as the other quantitative classification method. Pupils in grade 2 received significant higher results in the spelling test than pupils in grade 1. The group of typically developed pupils had significantly better results than the pupils with reading and writing disabilities. Results also showed that real words were significantly easier to spell than non-words. Moreover, significant correlations between spelling and reading ability, and spelling and phonological awareness, were found. The strong correlation between spelling ability and phonological awareness, and the fact that children with reading and writing disabilities performed poorly on spelling of non-words, lead to the conclusion that spelling and phonology are closely related, which is supported by the literature (Bruck & Treiman, 1990; Caravolas, Hulme & Snowling, 2001; Craig, 2006; Gindri, Keske-Soares & Mota, 2007).
|
Page generated in 0.1424 seconds