Spelling suggestions: "subject:"resultatmanipulering"" "subject:"resultatmanipulerings""
1 |
Kvartalsvisa resultatmönster : En studie av svenska börsnoterade bolags tendenser till resultatmanipuleringFagerström Gustafsson, Malin, Richert, Wille January 2015 (has links)
I denna uppsats studeras svenska börsnoterade bolags tendenser till resultatmanipulering. I uppsatsen undersöks huruvida kvartalsvisa resultatmönster kan indikera förekomsten av resultatmanipulering. Uppsatsen undersöker även om bolagsstorlek, baserat på totala tillgångar, är en parameter som bidrar till ökad användning av resultatmanipulering. Via den modifierade Jonesmodellen görs beräkningar för att besvara studiens syfte. Resultat av studien visar att graden av icke godtyckliga periodiseringar inte skiljer sig åt mellan räkenskapsårets kvartal. Vad gäller bolagsstorlek presenteras indikationer på att stora bolag tycks manipulera periodiseringar i större utsträckning än små bolag.
|
2 |
Manipulerar förvärvande företag sitt resultat? : En studie om aktiefinansierade förvärv i EU / Do acquiring firms manage earnings? : A study based on stock-to-stock financed mergers within the EUWickbom, Louise, Karlsson, Josefin January 2016 (has links)
Inför aktiefinansierade företagsförvärv påvisar tidigare studier att det finns incitament för förvärvande företag att manipulera resultatet med avsikt att öka den egna aktiekursen för att köpa målföretaget för ett mindre antal egna aktier. Forskning påvisar att resultatmanipulering förekommer bland amerikanska förvärvande företag och att det förekommer i högre utsträckning i Europa än i USA. I och med att publika företag inom EU sedan 2005 använder den gemensamma redovisningsstandarden IFRS möjliggörs studiens syfte, att undersöka om resultatmanipulering förekommer bland publika förvärvande företag i EU inför ett företagsförvärv. I studien genomförs tre t-test som undersöker förändring i andelen diskretionära periodiseringar, vilka tas fram av den modifierade Jones-modellen. Inga av resultaten påvisar att resultatmanipulering förekommer. Att resultaten inte styrker förekomsten av resultatmanipulering inför företagsförvärv i EU behöver inte innebära att resultatmanipulering inte förekommer. Liknande studier kan eventuellt påvisa resultatmanipulering om modellen utvecklas och tar hänsyn till fler omständigheter.
|
3 |
Earnings Management och Finanskrisen : En studie om earnings managements förekomst i Sverige, före och under den finansiella krisenJohan, Wall, Magnus, Wiik January 2010 (has links)
<p>Tidigare studier har visat på att en finansiell kris leder till en minskad förekomst av earnings management som anses vara ett stort problemen i modern redovisning. Denna uppsats undersöker earnings managements förekomst bland svenska företag och hur den påverkas av en finansiell kris samt om det finns skillnader mellan olika branscher. Vi använder en modifierad variant av Jones modell för att mäta de diskretionära periodiseringarna, som likställs som earnings management, och jämför sedan förekomsten av earnings management före och under krisen samt mellan de fyra branscherna som studerats. Vi finner inte några skillnader i earnings managements förekomst innan och under finanskrisen men vi kan se att branschen Sällanköp i större utsträckning än övriga studerade branscher bedriver earnings management. Vår förklaring till detta är att övervakningen av företagens redovisning är generellt sett bra vilket minimerar möjligheten att bedriva earnings management men att det kan finnas brister för branschen Sällanköp.</p>
|
4 |
Earnings Management och Finanskrisen : En studie om earnings managements förekomst i Sverige, före och under den finansiella krisenJohan, Wall, Magnus, Wiik January 2010 (has links)
Tidigare studier har visat på att en finansiell kris leder till en minskad förekomst av earnings management som anses vara ett stort problemen i modern redovisning. Denna uppsats undersöker earnings managements förekomst bland svenska företag och hur den påverkas av en finansiell kris samt om det finns skillnader mellan olika branscher. Vi använder en modifierad variant av Jones modell för att mäta de diskretionära periodiseringarna, som likställs som earnings management, och jämför sedan förekomsten av earnings management före och under krisen samt mellan de fyra branscherna som studerats. Vi finner inte några skillnader i earnings managements förekomst innan och under finanskrisen men vi kan se att branschen Sällanköp i större utsträckning än övriga studerade branscher bedriver earnings management. Vår förklaring till detta är att övervakningen av företagens redovisning är generellt sett bra vilket minimerar möjligheten att bedriva earnings management men att det kan finnas brister för branschen Sällanköp.
|
5 |
Resultatmanipulering vid pensionsredovisning : Sambandet mellan den finansiella ställningen och diskonteringsräntanHermansson, Daniel, Johnsson, Johan January 2013 (has links)
Denna uppsats undersöker redovisningen av företags förmånsbaserade pensionsplaner med utgångspunkt i standarden IAS 19. Syftet är att utreda om det finns tecken på resultatmanipulering när företag beräknar sina framtida pensionsåtaganden. Därför studerades om det finns ett samband mellan den finansiella ställningen och den årliga förändringen i diskonteringsräntan som används för att beräkna företags framtida pensionsskulder. Studien är kvantitativ och inkluderar samtliga svenska börsnoterade företag under räkenskapsåren 2004–2010. Genom hypoteserna som ställdes upp förväntades en negativ korrelation mellan förändringen i diskonteringsräntan och kapitalstrukturen samt förändringen i diskonteringsräntan och lönsamheten. Resultaten som framkom genom den statistiska analysen påvisade ett negativt samband i enlighet med båda hypoteserna, men kunde inte statistiskt säkerställas.
|
6 |
Resultatmanipulering inom IAS 36 : En studie av soliditet och överdrivna goodwillnedskrivningar på StockholmsbörsenDahlin, Gustav, Sandwall, Albert January 2013 (has links)
Uppsatsen syftar till att undersöka om redovisningsstandarden IAS 36 efterföljs i Sverige samt om det finns indikationer på att resultatmanipulering förekommer inom standarden. IAS 36 behandlar redovisningen av goodwill. Tidigare forskning menar att företag utnyttjar den subjektiva bedömningen av goodwill som standarden ger utrymme för, genom att antingen skriva ned för mycket eller avsiktlig fördröja och skriva ned för lite. Genom ett Mann-Whitney U-test påvisades att IAS 36 efterföljs av företag på Stockholmsbörsen. Vidare utfördes två multipla regressionsanalyser för att undersöka skuldsättningens påverkan på överdrivet stora goodwillnedskrivningar. Resultaten av regressionsanalyserna påvisar att skuldsättning inte har en signifikant påverkan på överdrivet stora nedskrivningar. Ett samband fanns dock mellan skuldsättning och samtliga goodwillnedskrivningar, vilket kan indikera att resultatmanipulering i form av för små nedskrivningar kan förekomma.
|
7 |
Resultatmanipulering : En studie om förekomsten av stålbad på OMX Nordic large capHardebjer, Emmy, Nilsson, Madeleine January 2011 (has links)
Tidigare studier indikerar att det finns en problematik med redovisningsstandarden IAS 36, angående goodwillnedskrivningar, då standarden skapar utrymme för resultatmanipulering i form av stålbad. Enligt tidigare studier har företagsledningar incitament för stålbad när företag uppvisar svaga preliminära finansiella resultat. Denna studie undersökte i vilken utsträckning resultatmanipulering i form av stålbad genom goodwillnedskrivningar förekom för företagen på OMX Nordic large cap under perioden 2006 till och med 2009. Det gjordes genom att det i studien undersöktes huruvida det fanns ett samband mellan goodwillnedskrivningar och svaga finansiella resultat. En kvantitativ metod användes och sambandet mellan goodwillnedskrivningar och svaga finansiella resultat testades med hjälp av statistiska metoder. Undersökningen utgick från Jordan och Clarks (2004) trestegsmodell som i första steget testade huruvida goodwillnedskrivningarna var väsentliga, då det är ett tecken på stålbad. I det andra och tredje steget testades om de företag som skrivit ned goodwill också hade svagare finansiella resultat än företagen som inte redovisat goodwillnedskrivningar. Studien fann ett samband mellan goodwillnedskrivningar och svaga finansiella resultat. Trots det indikerar inte studiens utfall att stålbad förekommit eftersom majoriteten av nedskrivningarna som redovisats inte var väsentliga. En mindre del företag har dock redovisat väsentliga nedskrivningar i samband med svaga finansiella resultat varför det för dessa företag finns indikationer på att stålbad förekommit. Studien visar att den grupp som redovisat väsentliga nedskrivningar även hade starkare incitament för stålbad eftersom deras finansiella resultat var svagare än de finansiella resultaten i hela den grupp som redovisat goodwillnedskrivningar. Det antyder att företag på OMX Nordic large cap gör stålbad när de har tillräckligt starka incitament, i detta fall svaga finansiella resultat.
|
8 |
En kvantitativ studie om sambandet mellan hållbarhetsredovisning och resultatmanipulering i en svensk kontextLennartsson, Martin, Lövgrund, Pär January 2022 (has links)
Hållbarhet är ett ständigt aktuellt och diskuterat ämne och hur företag arbetar för att tasitt samhällsansvar likaså. Det ökade intresset och de ökade förväntningarna på företaghar lett till att fler och fler företag redovisar sitt hållbarhetsarbete vilket i sin tur harmedfört möjligheten att studera ämnet. Tidigare studier har genomförts ämnade attundersöka om det går att koppla ihop hållbarhetsarbete med greenwashing samt omhållbarhetsarbete används för att höja validiteten av företags rapporter. Resultaten ärblandade. De flesta studier har riktat sig mot amerikanska företag, vilka inte går att direktjämföra med svenska företag, bland annat då länderna skiljer sig åt gällande standarderoch regler.Ett annat fenomen som också är ett ständigt aktuellt diskussionsämne och som harstuderats av många är resultatmanipulering. Begreppet är brett och det finns olikadefinitioner med varierande synsätt, där resultatmanipulering ses som alltifrånmissledande och dåligt till något som förbättrar användbarheten avredovisningsinformation och alltså ses som något bra. Oavsett vad som anses omresultatmanipulation så är det ett återkommande bekymmer för intressenter, som blandannat investerare och långivare då det är svårt för dem att skapa sig en sann bild avföretaget.Den här studien ämnar undersöka sambandet mellan resultatmanipulation ochhållbarhetsredovisning i en svensk kontext och undersöker hypotesen:Det finns ett negativt samband mellan resultatmanipulering och hållbarhetsredovisningbland svenska börsnoterade företag.För att besvara hypotesen används en kvantitativ forskningsstrategi. Studien bygger påen kunskapssyn och verklighetssyn som är positivistisk, vilket gör att den har ett objektivtsynsätt på vad som anses som vetenskap. Vidare har studien ett deduktivt angreppssätt,det vill säga att den utgår från teorier som testas via empiriska observationer. Utövertidigare forskning utgår studien från välkända teorier som Intressentmodellen,Agentteorin och Carrolls CSR-pyramid. Insamlade data kommer från databasen EIKON.Data har förts över till dataprogrammet Excel där formatering skett i syfte att förberedadata för statistikprogrammet STATA där beräkningar och analyser genomförts. Sedan harsambandet som studien behandlar testas med en regressionsanalys. För att kunna räknaut företagens resultatmanipulation har vi använt den modifierade Jones-modellen och föratt mäta hållbarhetsredovisning har Reuter Thomsons index ESG-Score tillämpats.Resultatet av studien gav empiriskt stöd till hypotesen att det finns ett negativt sambandmellan resultatmanipulation och hållbarhetsredovisning. Utifrån detta kan vi draslutsatsen att ett företag med en mer omfattande hållbarhetsredovisning mest troligt haren lägre nivå av resultatmanipulerade siffror i sina rapporter. Den praktiska slutsatsen avdenna studie blir således att intressenter till företag ska kunna ta kvalificerade beslututifrån redovisningsrapporterna.
|
9 |
Vad hände med varulagret? : En studie om ökad earnings management under Covid-19Hällsten, Astrid, Lind, Alva January 2023 (has links)
Covid-19-pandemin slog till över världen under 2020. Pandemin påverkade alla möjliga yrken, inte minst revisionsyrket. Revision av varulager kräver fysisk närvaro från revisorn (ISA 501), något som revisorerna lyckades uppnå till stor del, men inte fullt ut under covid -19-pand emin. Trot s at t revisorerna lyckad es upprät t hålla kravet på f ysisk delaktighet vid inventering till stor del under 2020, medföljde en hel del omställningar i form av ökad digital kommunikation inom team, och mer omfattande riskanalyser. Syftet med studien är att se till om manipulationen ökat genom att se till om företag har redovisat ett större, oförändrat, eller mindre värde på varulagret under pandemin jämfört med innan. Studien undersöker huruvida det finns tendenser till om företag ökade utförandet av manipulation av varulagret under covid-19-pandemin. Detta genom att jämföra värderingen av varulagret mellan olika år och populationer. Året 2020 definieras som coronaår, medan åren 2016, 2017, och 2018 används som jämförande år innan pandemins utbrott. Den primära populationen, vilken är huvudfokus, som undersöks är de revisionspliktiga företagen med kalenderåret som räkenskapsår. De tre hypoteserna som argumenteras fram ställer varulagrets värde dels självständigt, dels i förhållande till två mått nära relaterade till varulagret, nettoomsättning samt totala omsättningstillgångar. Varpå vi kunde se ett signifikant samband mellan covid-19- pand emin och en f öränd ring i varulagret s värd e i f örhålland e t ill t ot ala omsättningstillgångar. I övrigt kunde vi även se en ökad tendens till earnings management hos företag som använder sig av en revisionsbyrå som inte är att klassa som en Big-7 byrå. En intressant observation är även att varulagret under covid-19-pandemin generellt sett tenderade att minska, då det kunde ses ett negativt samband mellan varulagrets värde och pandemin. Förutom för delpopulationen som klassas som ekonomiskt utsatta företag dock. Dessa företag visade tendenser till att redovisa ett högre värde under covid-19- pandemin. Vilket förtydligar gruppernas olika incitament till varför manipulation av varulagret skulle kunna utföras. En anledning till att värdera ner varulagrets värde kan vara för att komma åt eventuella bidrag och stöd (Ozili, 2021), medan ett incitament till att övervärdera varulagret kan vara att öka resultatet (Lassoued & Khanchel, 2021). En slutsats av denna studie är därmed att vi kan se en viss tendens till en förändring i varulagrets värdering som kan bero på ökad manipulation och earnings management på varulagret. Samt att riktningen på manipulationen, högre eller lägre värde, tenderar att variera beroende på incitamenten hos företagen.
|
10 |
Resultatmanipulering under samhällskris : En studie av resultatmanipulering under coronapandemin i svenska noterade bolagNerges, Nicolae January 2023 (has links)
Världen drabbades av ett smittsamt virus i slutet på 2019 som växte till en global pandemi med namnet coronapandemin. Pandemin har orsakat stora förluster för företagen genom restriktioner, försämrade leveranskedjor och nedstängningar. Forskare konstaterat ett samband mellan krissituationer och resultatmanipulering. Syftet med denna studie är att undersöka om coronapandemin har påverkat resultatmanipuleringen i svenska noterade bolag. Tre modeller som mäter resultatmanipulering tillämpas på ett urval om 356 svenska noterade bolag och 2136 årsobservationer mellan 2016–2021. Resultatmanipulering före coronapandemin (2017–2019) jämförs med resultatmanipulering under coronapandemin (2020–2021) för att se om det föreligger signifikant skillnad mellan perioderna. Efter utförda tester visar det sig att företag tillämpar mer resultatmanipulering genom periodiseringar och inte genom aktiva val. Specifikt handlar det om resultatmaniskande periodiseringar som möjliggör för företagen att redovisa lägre resultat under pandemiperioden. Detta görs för att företagen ska kunna redovisa oförväntad återhämtning efter pandemiperioden med starkare resultat och kallas för big bath strategin. / The world was affected by a contagious virus at the end of 2019 that grew into a global pandemic with the name corona pandemic. The pandemic caused big loses for firms through restrictions, worsened supply chain and shutdowns. Researchers have established a relation between times of crisis and earnings management. The purpose of this study is to investigate if the corona pandemic affected earnings management in Swedish listed companies. Three models that measure earnings management are employed on a sample of 356 Swedish listed firms with 2136-year observations. Earnings management before the pandemic (2017-2019) is compared with Earnings management during the pandemic (2020-2021) to see whether there is a significant difference between the periods. After the tests are done it is found that firms engage in more earnings management through accruals and not real earnings management. Specifically, income decreasing accruals that enable firms to report lower earnings during the pandemic. This is done so that firms can report unexpected recovery after the pandemic period through stronger earnings and is called big bath strategy.
|
Page generated in 0.0597 seconds