Spelling suggestions: "subject:"socialtjänst."" "subject:"socialtjänste.""
21 |
Vad kan evidensbaserad praktik vara? : Några socialarbetare talar om evidensbaserat arbeteKrona, Helena, Johansson, Cecilia January 2012 (has links)
Denna kvalitativa studie belyser hur socialarbetare inom missbruksvården uttalade sig om evidensbaserad praktik. Syftet var även att få en förståelse i vad som kan hindra eller främja ett evidensbaserat arbetssätt. Studien utgick ifrån en socialkonstruktivistisk ansats genom Berger och Luckmanns tresidiga modell där även studiens resultat är tolkat i samma anda. Studien gjordes utefter semistrukturerad utgångspunkt med fem socialarbetare inom missbruksvården i sammanlagt tre kommuner. Resultatet visar att evidensbaserad praktik ses som något som är beforskat och beprövat. I övrigt ligger delade meningar i begreppets innebörd. Vad som kan ses som ett hinder i implementeringen av evidenbaserad praktik är att hamna i ett tänk där klienten får anpassa sig efter organisationen och inte tvärt om. Det som möjliggör evidensbaserad praktik är ett gemensamt arbetssätt för socialarbetarna. En slutsats är att det finns en ambition om ett evidensbaserat arbetssätt men att det finns många hinder på vägen mot en evidensbaserad socialtjänst.
|
22 |
Yrkesverksammas upplevelser av samverkan : i arbetet med personer med dubbeldiagnos / The experiences of collaboration among professionals : regarding people with dual diagnosispebé, Rebecca, Holmgren, Josefine January 2013 (has links)
No description available.
|
23 |
Barn till svagbegåvade eller lindrigt utvecklingsstörda föräldrar : Ur skolkuratorers perspektivHuynh, Mary, Wallenius, Veronica January 2015 (has links)
Syftet med denna kvalitativa intervjustudie var att undersöka hur skolkuratorer arbetar med att identifiera och stötta barn till svagbegåvade eller lindrigt utvecklingsstörda föräldrar. Tidigare forskning visar att kompetens är betydande för kvalitén i arbetet med barn som har en eller flera föräldrar med svagbegåvning eller lindrig utvecklingsstörning. Studiens resultat tematiserades utifrån frågeställningarna där systemteori kunde kopplas till resultatet. Skolkuratorerna beskriver problemen och lösningarna utifrån deras perspektiv och hur de olika systemen påverkar varandra. Resultatet av studien visar att barn till svagbegåvade eller lindrigt utvecklingsstörda föräldrar inte är osynliga i skolan utan tvärtom är duktiga på att signalera när något är fel. Skolkuratorerna menar att det är pedagogernas uppgift att tolka och uppfatta signalerna. Huruvida pedagogerna gör det beror på kompetensen. Kompetens är en viktig faktor i arbetet med barnen och kan kategoriseras i olika typer. Skolkuratorerna understryker hur viktigt det är med insatser och resurser för dessa barn och att hjälpa dem i tidig ålder. Skolkuratorerna efterlyser ett bättre samarbete mellan skola och socialtjänst, något som de för dagen inte anser att det finns. Vidare visar studien att barn till svagbegåvade eller lindrigt utvecklingsstörda kan vara en riskgrupp när det kommer till omsorgssvikt, till följd av att föräldrarna inte inser vikten av barnens behov.
|
24 |
Socialtjänsten 2.0 : En kvantitativ enkätstudie om inställningen till socialrådgivning på internet bland studenter på Linköpings UniversitetRurling, Malin, Söderberg, Jannike January 2014 (has links)
Internet blir en allt större del av samhället då fler tjänster digitaliseras för att underlätta vardagen. Dock ligger det sociala arbetet efter. Av de utbud som idag erbjuder socialrådgivning och socialt stöd på internet är den största andelen ideella verksamheter, medan de professionella verksamheterna är begränsade. Tidigare forskning visar att unga tycker att det är skönt att vara anonyma vid kontakt med stödorganisationer. Vidare upplevs internet som en normkritisk arena där individen vågar ställa mer känsliga och jobbiga frågor. Syftet med studien är därför att undersöka inställningen till socialrådgivning på internet bland studenter på Linköpings Universitet, samt undersöka om det föreligger några skillnader mellan män och kvinnor. Studiens teoretiska referensram utgörs av ett genusperspektiv, modernitet samt stigma och makt. Det empiriska materialet har samlats in via onlineenkäter. Populationen består av helårsstudenter på Linköpings Universitet under våren 2014 där termin två och termin sex utgör urvalsgruppen. Totalt besvarade 856 studenter enkäten. Resultatet visade på att studenter på Linköpings Universitet har en positiv inställning till socialrådgivning på internet. Det finns en efterfrågan av professionella aktörer på denna arena, vilken i detta fall innebär Socialtjänsten. Inställningen skiljde sig inte betydligt mellan män och kvinnor. Dock visar resultaten på olika aspekter som ligger till grund för mäns respektive kvinnors behov av socialrådgivning på internet.
|
25 |
Ömsesidig okunskap, misstänksamhet och fördomar : En intervjustudie om relationen mellan socialtjänsten och dess romska klienterBurenberg, Sara, Löfstedt, Jens January 2015 (has links)
Denna studie fokuserar på relationen mellan socialtjänsten och dess romska klienter och söker svaren på vilka hinder och möjligheter som finns för ett samarbete dem emellan. Studien baseras på erfarenheter från romska brobyggare, vilka verkar som en länk mellan myndigheter och romska klienter. Data har analyserats med hjälp av postkolonial teori och stämplingsteorin. De slutsatser studien resulterar i är att den svensk-romska historien har stor betydelse för romers livssituation idag vilken innebär en misstro mot myndigheter, och även en okunskap om hur dessa fungerar. Inom socialtjänsten å sin sida finns en okunskap och bristande tillit till romska klienter p.g.a. en antiziganism byggd på fördomar som präglar det svenska samhället. Brobyggarna fyller därför en viktig funktion både som kunskapsförmedlare och skapare av tillit och trygghet för dessa två parter. Dock visar studien att det fortfarande är en lång väg fram till en tillfredsställande relation mellan socialtjänsten och dess romska klienter, varför ett fortsatt och utvecklat arbete för detta är nödvändigt.
|
26 |
Erfarenheter, samarbete och ansvar kring orosanmälningar : En kvalitativ studie med tre förskollärare, två förskolechefer och en socionom / Experiences, cooperation and responsibilities of reporting suspicion of child abuse : A qualitative study with three preschool teachers, two preschool directors and one social workerMartina, Roos January 2014 (has links)
The purpose of this essay is to find out what experiences three preschool teachers, two preschool directors and a social worker (BSc) from the social service have of reporting suspicion of child abuse done by preschools. What perceptions do these individuals have of each other, what experiences do they have regarding cooperation and how do they perceive their responsibilities regarding filing reports on suspicion of child abuse? This investigation is based on qualitative interviews with open ended questions on the basis of an interview guide. The theoretical approach of the essay lies in the phenomenology philosophy, which revolves around the individual’s experiences and perceptions of a phenomenon. Experience and perception are therefore key concepts of the essay. The conclusion of the results is that the preschool teachers and the preschool directors have positive experiences and views of the social service in general, however, there are some differentiations between the individuals’ perceptions. The social worker has a mixed but positive experience of the preschools. The respondents believe that the cooperation between the preschools and the social service can be improved but also on this point the opinions between individuals differs depending on earlier experiences. When it comes to responsibilities, the preschool teachers and directors are aware of their obligation to report and the social worker is aware of the social service’s obligation to protect and do what is best for the child. The social service cannot do this on their own; they need the general public and the professional groups with obligation to report to notify them on any suspicion or worry.
|
27 |
Bostad först - för vem? : Några röster om ett samarbetsprojekt mellan Stockholms stad och Stockholms stadsmissionLinde, Johanna, Olovsson, Anna January 2013 (has links)
Syftet med denna kvalitativa studie var att belysa uppfattningar och erfarenheter hos personal inom Socialtjänsten i Stockholms stad och Stockholms Stadsmission vid val av klienter till projektet Bostad först. Syftet var även att se om projektet kan ha påverkat synen på hemlösa personer med missbruksproblematik. Studien utgick från en hermeneutisk utgångspunkt som bygger på sex semistrukturerade intervjuer med personal, som arbetar med klientarbete. Det teoretiska perspektiv som valdes för att analysera resultatet var människovårdande organisationer och Lipskys teori Street-Level Bureaucracy. Resultatet visar på att personalen uppfattar att missbruksproblematik, psykisk problematik, individuella faktorer och de ökande krav som finns i samhället är orsaker till hemlöshet. Det urval som görs av klienter till Bostad först bygger på att klienten inte har tillgång till den vanliga bostadsmarknaden, ett aktivt missbruk och har haft många insatser från Socialtjänsten. Det framkom även hos personalen att de klienter som väljs ut är de som anses kunna lyckas i projektet. Inom de professionellas verksamhet kan en förändrad syn på hemlöshet ha skett, i och med att personer som bor i träningslägenheter får bo kvar vid återfall i missbruk.
|
28 |
Det behövs alltid mer personal : En kvalitativ studie om socialsekreterares rättssäkra arbete med ensamkommande flyktingbarn.Kristiansen, Marie January 2016 (has links)
Due to the current situation in the world, where war and poverty are causing the need for a lot of people to leave their homelands, there are currently many people trying to find shelter and safety in other countries. A lot of the people fleeing their homelands for a better future are so called unaccompanied minors, who are children arriving at their destination without parents or a legal guardian. The amount of unaccompanied minors seeking refuge in Sweden have steadily grown over the last couple of years. This study aims to investigate the different difficulties social service workers within four municipalities in the south part of Sweden, whose main work consists of helping and assessing these childrens needs, can encounter while trying to accomplish the different aspects of said work within the boundries of the resources given to them by their organisations. The study also aims to investigate the same social workers possibilities of getting assistence from co-workers and other parts of the organisation, as well as from managers. The study is built upon semi-structured interviews with four social workers who are currently working with unaccompanied minors. The data collected in the interviews were analysed using Michael Lipskys theory of street level bureaucracy, as well as a system theory. The results of the study showed me that while the interviewed social service workers had, to some extent, experienced trouble accomplishing their work-related tasks, they also felt that the support of their organisations and society as a whole made the work possible to perform. The study did show that the social workers employed in smaller municipalities had a harder time coping, but i am doubtful whether or not this can be applied as a general state, considering the small scope of the study.
|
29 |
Barnhälsovårdssjuksköterskans behov av stöd vid orosanmälan : En kvalitativ intervjustudieTherning, Karin, Åslund, Petra January 2017 (has links)
Sjuksköterskan på Barnhälsovården (BHV) har bland annat uppgiften att tidigt identifiera och påbörja åtgärder om och när hon upptäcker problem i barns hälsa, utveckling och/eller uppväxtmiljö. Vid minsta oro att ett barn far illa har hon skyldighet att anmäla detta till Socialtjänsten. Enligt aktuell forskning görs få anmälningar från BHV. I föreliggande studie stod barnhälsovårdssjuksköterskans behov av stöd vid anmälningar om misstänkt barnmisshandel i fokus. Syftet var att beskriva det behovet samt undersöka om och på vilket sätt hon upplever sig ha det stöd hon behöver i sitt arbete när hon ska gå vidare med att göra en orosanmälan. En kvalitativ studie med induktiv ansats valdes. Semistrukturerade intervjuer genomfördes med nio barnhälsovårdssjuksköterskor. Därefter analyserades intervjuerna med kvalitativ innehållsanalys. Enligt lagen skall anmälan göras vid ”minsta oro” men resultatet visar att barnhälsovårdssjuksköterskan upplever att det inte alltid är denna regel om ”minsta oro” som gäller. Inför en anmälan upplevs den egna yrkeserfarenheten vara en trygghetsfaktor. Kollegor visar sig vara mycket viktiga inför en anmälan och det är ofta barnhälsovårdssjuksköterskorna söker stöd hos dem innan de söker Socialtjänsten för stöd och råd. Tvärprofessionellt arbete med Socialtjänsten visar sig vara värdefullt men här märks också känslor av frustration då Socialtjänsten ofta inte återkopplar efter en anmälan. Dålig samverkan med Socialtjänsten påverkar barnhälsovårdssjuksköterskan negativt i hennes arbete. Sammanfattningsvis visar resultatet att yrkeserfarenhet, stöd i lagen, stöd från kollegor, konsultation, stöd och återkoppling från Socialtjänsten samt uppföljande åtgärder av Socialtjänsten är mycket betydelsefulla faktorer för barnhälsovårdssjuksköterskor vid anmälningsärenden från BHV om misstänkt barnmisshandel.
|
30 |
"Jag behöver någon som förstår mig" : En kvalitativ studie om mödrars upplevelse av relationen till handläggaren under kontaktfamiljsprocessenAlestam, Lina, Andersson, Niklas January 2017 (has links)
Syftet med studien var att undersöka hur mödrar upplevde relationen till handläggarna under hela kontaktfamiljsprocessen på Familjeavdelningen i Karlstad kommun. För att undersöka detta valdes en kvalitativ metod där fem mödrar med minst ett års erfarenhet av kontaktfamiljsinsatsen intervjuades. Frågeställningarna var hur mödrarna upplevde delaktighet, bemötandet och vad de tror kunde påverka relationen med handläggaren. För att djupare kunna undersöka vad som sker i mötet mellan mödrarna och handläggarna analyserades materialet utifrån kommunikationsteori samt begreppet makt. Resultatet i studien visade att mödrarna till stor del kände sig delaktiga och väl bemötta av handläggarna på Familjeavdelningen. Denna känsla uppstod när de kände sig lyssnade på och upplevde tillit till handläggaren. En utmaning i relationen var handläggarbyten eller när mödrarna upplevde att de blivit bemötta alltför rutinmässigt. Mödrarna upplevde då otrygghet, vilket kunde resultera i en sämre relation till handläggarna. Vidare kunde vi även identifiera att det finns en rädsla för socialtjänsten hos mödrar med negativa erfarenheter av socialtjänsten, vilket i vissa fall påverkade deras möjlighet till delaktighet.
|
Page generated in 0.0273 seconds