Spelling suggestions: "subject:"sociokulturell perspektiv"" "subject:"sociokulturella perspektiv""
1 |
”det ligger kvar sen gammalt…” : En kvalitativ studie där lärares användning av film i svenskundervisningen undersöks. / ”It is since old…” : A qualitative study where teachers use of film in the Swedish education examines.Johansson, Rebecka January 2018 (has links)
No description available.
|
2 |
Högläsning? Ja, Tack! Högläsning som främjande pedagogiskt redskap för barns språkutveckling och lärande i förskola.Tsoumani, Elpida January 2022 (has links)
No description available.
|
3 |
Undervisningsstrategier i kemi utifrån två olika perspektiv - sociokulturellt och pragmatiskt perspektiv.Törnqvist, Helena January 2020 (has links)
Syftet med detta arbete var att undersöka om det var någon fördel att undervisa kemi ur ett sociokulturellt perspektiv jämfört med ett pragmatiskt perspektiv samt hur eleverna upplevde inlärningen efter undervisning i de olika strategierna. I undersökningen deltog elever på en lektion om partiklars rörelse i de olika aggregationsformerna och en lektion om kolets kretslopp. Lektionerna undervisades med de två olika undervisningsperspektiven, sociokulturellt och pragmatiskt. Data samlades in med förtest, eftertest samt en enkät där eleverna fick jämföra hur de upplevde de olika strategierna. Denna undersökning kom fram till att båda perspektiven förbättrade elevernas kunskaper, samt att de olika perspektiven lämpade sig bäst under olika lektioner. Det var bra med undervisning ur ett sociokulturellt perspektiv när förkunskaperna inom ämnet var lägre och ur ett pragmatiskt perspektiv när eleverna hade mer förförståelse inom ämnet.
|
4 |
Hur arbetar lärare med textsamtal för att främja elevers läsförståelse?Spahiu, Ferda, Merima, Gasi January 2020 (has links)
I följande examensarbete är syftet att undersöka hur lärare i årskurs 1-3 i svenskämnet arbetar med textsamtal för att främja elevers läsförståelse. Vidare vill vi undersöka hur lärare anser att textsamtal påverkar elevers läsförståelse samt vilka utmaningar som kan förekomma. De frågeställningar studien undersöker och besvarar är följande: Hur anser lärare att textsamtal påverkar elevers läsförståelse? Hur beskriver lärare att de arbetar med textsamtal i klassrummet för att främja läsförståelse? Vilka utmaningar ser lärare med textsamtal i klassrummet? Den teoretiska utgångspunkten är Vygotskijs sociokulturella teori och zonen för proximal utveckling. Vi presenterar och redogör för begreppen läsförståelse, textsamtal, högläsning och olika samtalsstrategier. För att få svar på våra frågeställningar har vi valt att samla in data med kvalitativ metod i form av intervjuer. Studiens resultat grundar sig i intervjuer med sex behöriga lärare från två skolor. Resultatet visar att textsamtal förekommer frekvent i de berördas klassrum. Lärarna har ett positivt förhållningssätt till att använda textsamtal i undervisningen. Textsamtal kring högläsning sker ofta i helklass och när samtal kring läsläxan förekommer önskar lärarna att det sker i mindre grupper, alternativt halvklass. Studieresultat är i enlighet med tidigare forskning, att textsamtal främjar elevers läsförståelse. Studiens övergripande slutsats visar att när elever får rikliga tillfällen med textsamtal i undervisningen i samband med strategier främjas deras läsförståelse.
|
5 |
Elevers attityder till och intresse för skolämnet geografi – årskurs 7-9 ; Pupils' Attitudes to and Interest for the Subject of Geography – School year 7-9El Khouri, Alice January 2011 (has links)
SammanfattningSyftet med detta examensarbete är att undersöka vad några elever i årskurs 7-9 har för attityder till skolämnet geografi. För att kunna ta reda på detta har jag valt att använda mig av en enkätundersökning som innefattar två olika delar, den första innehåller 20 frågor om vad eleverna är intresserade av och den andra innehåller 10 påståenden om ämnet geografi som eleverna får ta ställning till. I resultatet visar det sig att eleverna i årskurs 7-9 är mest intresserade av naturkatastrofer, som till exempel, tsunamis, jordbävningar m.m. Däremot finner eleverna inget intresse av växter i deras närområden och det ekologiska jordbruket. Slutsatsen är att eleverna tycker att ämnet geografi är ett viktigt ämne i skolan samtidigt som de har lärt sig mer om var olika länder, städer ligger snarare än andra delar ur geografin.
|
6 |
Till alla som inte tränar , för att få en vacker och hälsosam kropp så krävs blod, svett och tårar. (Blogg 1) : - En kvalitativ studie om hur hälsosam livsstil framställs och vilka hälsobudskap som förmedlas i bloggar.Marton, Sandra, Iordache, Sorina January 2016 (has links)
Denna studie utgår från socialkonstruktivism som belyser sociala beteenden, som är konstruerade och där individer skapar mening genom att samspela med varandra. Datorer, Internet och Digitala medier tar en alltmer större plats i barn och ungdomars liv då de växer upp i en alltmer digitaliserad värld till skillnad från tidigare generationer. Syftet med studien är att utifrån socialkonstruktivism belysa hur hälsobudskap framträder i hälsobloggar kring lärande om hälsa. Frågeställningar: Hur framställs hälsobudskapen kring kropp, träning och kost som skrivs av unga killar respektive tjejer? Vilka hälsoråd ger bloggarna till läsarna?Teorier som användes i studien är socialkonstruktivism, sociokulturellt perspektiv, praktikgemenskap samt Hälsism Metod som används i denna studie är netnografi och konventionell innehållsanalys. Netnografi användes för att observera dagliga bloggars uppdateringar under en tre veckors period medan konventionell kvalitativ innehållsanalys användes för att bearbeta insamlad dataempiri. Resultatet i studien visar att bloggars hälsobudskap handlar om att se en vältränad kropp som ett mål, dvs. ett kvitto för hälsa där både kroppens utseende och funktion är viktiga i förmedlingen i att uppnå hälsa. Hälsoråd om träning ges i olika variationer genom hänvisningar till olika digitala verktyg och detta för att öka kunskap bland läsare. Samtidigt handlar dessa råd om att kost handlar ofta om att äta nyttigt, dvs. vara vegetarian eller vegan. / This study is based on social constructivism that highlights socially constructed behaviors where individuals create meaning by interacting with each other. Computers, Internet and Digital media all overshadows a great part of children and young people's lives, because they are growing up in a more and more increasingly digitized world, unlike previous generations.The purpose of the study from a social constructivism perspective is to illustrate how health messages appear in health blogs from a gender perspective. Questions: How is health messages rendered out regarding body, exercise and diet written by young boys and girls? What type of health advice is shared by the bloggers? Theories used in the study is social constructivism, social perspectives, communities of practice and Healthism. Methods used in this study is cyber-ethnography and conventional content analysis. Cyber-ethnography was used to observe the daily blog updates over a three week period while the conventional qualitative content analysis was used to process the collected empirical data. The results of the study show that the health messages from blogs displays the body as a goal, ie, a form of receipt for health where both body appearance and function are important factors in the process of achieving health. Health advice on training is given in different variations by referring to various digital tools in order to increase knowledge among readers. At the same time the advice concerns dieting, it shows that eating healthy also/often means being a vegetarian or vegan.
|
Page generated in 0.0916 seconds