Spelling suggestions: "subject:"teamarbete."" "subject:"teamarbetet.""
1 |
Kedjan är inte starkare än dess svagaste länk : En intervjustudie om traumadeltagares upplevelse av kommunikation vid traumaövning.Bennesved, Anna, Johansson, Erik January 2016 (has links)
Abstract Introduktion: Traumaomhändertagande är förenat med stress och vårdpersonal jobbar under tidspress vilket kan leda till att information mellan professionerna går förlorad. Bristande och otillräcklig kommunikation i samband med överrapportering utgör en risk för patientsäkerheten. Ett välfungerande teamarbete med en god kommunikation är en viktig aspekt för att optimera ett traumaomhändertagande. Forskning inom detta område har tidigare inriktat sig på teamarbetet i stort och forskning gällande traumadeltagares individuella upplevelser i samband med traumaövning är bristande. Syfte: Att belysa hur traumadeltagares upplever kommunikationen i samband med traumaövning. Metod: En kvalitativ intervjustudie med ett induktivt synsätt som baseras på tio ostruktrurerade intervjuer med en öppen fråga. Strategiskt urval användes. Intervjumaterialet analyserades med en latent innehållsanalys av Graneheim och Lundman (2004). Resultat: Resultatet visade att upplevelsen av kommunikation kan ses ur ett övergripande tema, kedjan är inte starkare än dess svagaste länk. Detta kategoriseras in i tre olika kategorier; samarbete, tydlighet och informationsöverföring med åtta olika underkategorier. Slutsats: Resultatet visar att det finns ett stort behov av att belysa alla delar som ingår i ett traumaomhändertagande. Delarna är beroende av varandra vilket belyser vikten av att se till alla delarna för att uppnå ett så bra traumaomhändertagande som möjligt. Teamets styrkor och svagheter bör beaktas där teamarbetet ses ur såväl ett individ som grupperspektiv för att kunna möjliggöra en patientsäker vård. Kommunikationen är genomsyrande och en nyckellänk för att få systemet att fungera. / Abstract Introduction: Traumacare is associated with stress and the professionals are working under a lot of time pressure, which may lead to information vanishing between the different professions. Insufficient and inadequate communication imposes a risk for patient safety because a well-functioning teamwork with good communication is a key aspect to optimize traumacare. Previous studies whitin this area have focused on the overall teamwork and research regarding the participants' individual experiences throughout trauma exercises are inadequate. Purpose: The purpose of this study is to to illustrate how participants perceive the communication during a traumacare exercise. Methods: A qualitative study with an inductive approach based on ten interviews with one open question. Strategic selection was used. The interview material was analyzed with a latent content analysis of Granheim and Lundman (2004). Results: The results showed that the experience of communication can be seen from an overall theme, the chain is not stronger than the weakest link. This is categorized into three different categories; cooperation, clarity and transfer of information with eight different subcategories. Conclusion: The result shows that it exist a need to enlighten all elements included in a trauma care. All elements are interdependent, which further enhance the importance to highlight all elements included in a trauma care in order to reach the best possible outcome. Strengths and weaknesses of the team should be reviewed on both an individual- and team perspective in order to enable safe care for all patients. Communication is crucial and a viewed as a factor of the utmost importance for a successful system.
|
2 |
Sjuksköterskors erfarenheter av teamarbete vidtvångsåtgärder inom den psykiatriska heldygnsvården: enkvalitativ studie / : Nurses' experiences of teamwork of coercive measures in psychiatric care: Aqualitative studyGustafsson, Veronica, Marklund, Susanne January 2015 (has links)
Bakgrund: Personalgruppen och dess sammansättning kan ha en inverkan på såvälomfattningen som upplevelsen av att genomföra en tvångsåtgärd. Sjuksköterskan förväntaskunna identifiera och bedöma behovet av akuta insatser. Tidigare forskning visar attsjuksköterskan kan känna sig splittrade i sin yrkesroll samt uppleva ett bristande stöd frånresterande teammedlemmar. Ett välfungerande teamarbete har betydelse i både preventivtsyfte samt vid genomförandet av en tvångsåtgärd.Syfte: Att beskriva sjuksköterskors erfarenheter av teamarbete vid tvångsåtgärder inom denpsykiatriska heldygnsvårdenMetod: En kvalitativ studie baserad på semistrukturerade intervjuer. Sex sjuksköterskordeltog i studien, alla verksamma inom den psykiatriska heldygnsvården och med erfarenhet avtvångsåtgärder. Författarna utgick från en intervjuguide med fyra öppna frågor. Materialetanalyserades med hjälp av en kvalitativ innehållsanalys.Huvudresultat: Resultatet presenteras utifrån tio underkategorier som sorterades iföljande tre huvudkategorier: teamets egenskaper, sjuksköterskans roll i teamet ochorganisatoriska faktorer. Resultatet visar att teamarbetet på avdelningen är av betydelse vidplanering och genomförande av tvångsåtgärder. För ett fungerande teamarbete krävs blandannat en tydlig ledare, en god kommunikation samt en gemensam uppfattning om syfte ochmål med tvångsåtgärder.Slutsats: När en patient är i behov av en tvångsåtgärd är det viktigt att teamarbetetfungerar för att undvika att patienten utsätts för ett onödigt lidande. Med regelbundenreflektion i en öppen miljö får teamet möjlighet att diskutera eventuella fel och brister sominträffat och på så vis dra lärdom och vidare utvecklas som team.
|
3 |
Kommunikation i det intraoperativa teamet : Anestesisjuksköterskans upplevelserAntonia, Rosencrantz, Löfström, Erik January 2017 (has links)
Bakgrund: Kommunikation är en viktig del av anestesisjuksköterskans arbete för att kunnasamarbeta med medlemmarna i det intraoperativa teamet och säkerställa säkerheten förpatienten på operationssalen. 50% av alla komplikationer som sker efter en operation kanrelateras till kommunikationsproblem och skulle kunna undvikas. För att förståkommunikationen i det intraoperativa teamet och kunna göra förbättringar är det av intresse attundersöka och skapa en förståelse av anestesisjuksköterskans erfarenheter av kommunikation.Syfte: Syftet var att belysa anestesisjuksköterskans upplevelser av kommunikationen i detintraoperativa teamet på operationssalen.Metod: Tio semistrukturerade intervjuer av anestesisjuksköterskor från två olika sjukhus iSverige genomfördes. Deltagarna valdes ut med hjälp av ett bekvämlighetsurval. Intervjuernatranskriberades och analyserades utifrån en tematisk innehållsanalys.Resultat: Analysen resulterade i tre teman baserade på åtta underteman. Första temat Känslanav samarbete baserades på tre underteman: tydlighet i det som sägs, verbal respons ochuppdaterad information. Känsla av trygghet var det andra temat och här beskrev deltagarna ettförberedande samtal inför operationen samt att kunna tolka utan att prata. Dessa två temanbeskrev sådant som deltagarna identifierade som bra kommunikation medan det tredje tematKänslan av utanförskap däremot identifierade negativa erfarenheter och upplevelser avkommunikationen i det intraoperativa teamet. Här beskrev anestesisjuksköterskorna frånvaroav kommunikation, att inte bli bekräftad och att inte våga prata.Slutsats: Anestesisjuksköterskorna hade erfarenhet av positiv och negativ kommunikation i detintraoperativa teamet på operationssalen. Det fanns en dynamik och variation ikommunikationen som berodde på teammedlemmarnas förmåga att kommunicera och utövandeav makt i kommunikationen. Därför finns ett behov av ökad medvetenhet, utbildning ochövning i det kommunikativa samspelet. Eftersom teamet består av flera olika professioner ochdet bara är anestesisjuksköterskans synvinkel som undersökts krävs det vidare forskning för attkunna skapa en helhetsbild.
|
4 |
Sjuksköterskans ledarskap inom hälso- och sjukvårdsteamet : -en litteraturstudieSvensson, My, Huseinovic, Selma January 2019 (has links)
Bakgrund: Som legitimerad sjuksköterska ingår ett ledarskap inom ett vårdteam, där sjuksköterskan har en arbetsledande funktion. Denna ledarskapsfunktion är inte alltid tydlig. Ett bristande ledarskap påverkar inte endast sjuksköterskan, utan även teamet och i vissa fall vårdkvaliteten. Syfte: Syftet var att belysa sjuksköterskors ledarskap i vårdteamet. Metod: Metoden som använts är en litteraturstudie. Vetenskapliga artiklar har sökts fram till resultatet genom databaserna Cinahl och PubMed. Resultat: I resultatet framkom tre huvudkategorier och åtta underkategorier. De tre huvudkategorierna är: att utvecklas inom ledarskapet, att ta ansvar som ledare och att bli accepterad som ledare. Slutsats: Vårt resultat belyser olika aspekter av ledarskapet, där sjuksköterskornas utveckling, ansvar och roll som lagledare var mest framträdande. Dock finns det olika faktorer som påverkar sjuksköterskornas ledarskap, till exempel osäkerhet och acceptans från teammedlemmarna. Utbildning inom ledarskap kan med fördel minska den oro som kan uppstå och därmed förbereda sjuksköterskan inför ledarrollen.
|
5 |
Distriktssköterskans erfarenhet av kommunikation inom omvårdnadsteametAndersson, Linnéa, Ivansson, Therese January 2014 (has links)
Kommunikation är en central del i distriktssköterskans arbete och forskning visar att bristande kommunikation och informationsöverföring mellan distriktssköterska och omvårdnadsteamet är riskområden för patientsäkerhet. Syftet med studien var att beskriva distriktssjuksköterskans erfarenheter av kommunikation och informationsöverföring inom omvårdnadsteamet. Fyra intervjuer genomfördes och datan analyserades med kvalitativ innehållsanalys. Tre kategorier framkom: tillämpa kommunikationsstrategier, verka för samarbete och arbeta med organisationsansvar. Distriktssköterskan använde olika strategier i kommunikationen med omvårdnadsteamet för att skapa goda relationer. Hög kontinuitet mellan distriktssköterskan och omvårdnadsteamet ger förutsättningar för ett effektivt samarbete vilket ökar patientsäkerheten. Organisationen var en betydande påverkansfaktor. Förbättringsarbete inom klinisk verksamhet kan uppnås genom att uppmärksamma kommunikation som ett komplext område. Vidare forskning krävs om kommunikation mellan distriktssköterskan och omvårdnadsteamet.
|
6 |
Ett komplext samarbete med patienten i centrum : En intervjustudie om vad som utmärker det perioperativa teamarbetet / A complex collaboration with the patient in the center : An interview study on the characteristics of perioperative teamworkMattsson Mårn, Stina, Kiland, Marie January 2016 (has links)
Introduktion: Samverkan i team ingår som en av kärnkompetenserna inom hälso- och sjukvården. Inom operationssjukvården är teamarbete en förutsättning för att kunna utföra ett arbete med patientens bästa i fokus. En effektiv och patientsäker vård bygger på ett samspel mellan de olika professionerna inom operationsteamet. Teamarbete och patientsäkerhet är direkt kopplade till varandra och därför är det viktigt att uppmärksamma vad som utmärker teamarbete. Syfte: Syftet var att beskriva upplevelser av vad som utmärker det perioperativa teamarbetet. Metod: Studien utformades som en kvalitativ intervjustudie med induktiv ansats. Datainsamlingen gjordes genom semistrukturerade intervjuer i tre fokusgrupper bestående av operationssjuksköterskor, anestesisjuksköterskor och undersköterskor. Varje yrkeskategori bildade en enskild fokusgrupp. Sammanlagt deltog 14 individer i studien som utfördes på en operationsavdelning i södra Sverige. Data analyserades utifrån kvalitativ innehållsanalys. Resultat: Bearbetning av data resulterade i en huvudkategori: Ett komplext samarbete med patienten i centrum, samt tre generiska kategorier: Förutsättningar för säker vård, Samspel mellan kollegor och Planering och struktur. Kategorierna sammanfattar upplevelserna av teamarbetet på operationssalen och vad som var viktigt för att kunna utföra ett effektivt och patientsäkert arbete. Konklusion: Resultatet visar att teamarbete bygger på planering och struktur i arbetet, samspel mellan kollegor och en säker och patientcentrerad vård. Alla behövs i teamet för ett effektivt och patientsäkert arbete. Ytterligare studier behövs för att belysa teamarbetet ur ett bredare perspektiv exempelvis hur samarbetsproblem löses i teamet.
|
7 |
Att arbeta med BPSD-registret : vårdpersonalens upplevelseBodén, Anna January 2016 (has links)
Mer än 90 procent av alla personer med demens drabbas någon gång av Beteendemässiga och psykiska symptom vid demens, BPSD. Symptomen kan orsaka lidande för dessa personer, för deras anhöriga och för vårdpersonalen. Genom att använda BPSD-registret som arbetsverktyg kan BPSD-symptomen många gånger förebyggas. BPSD-registret kan användas för att uppnå en bättre struktur i arbetet, implementera ett strukturerat arbetssätt med tydliga mål, bättre av de boende, uppnå teamarbete och för att få mer kunskap om demenssjukdomar. Med denna studie ville författaren undersöka hur vårdpersonalen upplever att det är att arbeta med BPSD-registret. Syftet var att undersöka vårdpersonalens upplevelse av att arbeta med BPSD-registret. I denna studie användes kvalitativ metod. Sex individuella semistrukturerade intervjuer genomfördes med vårdpersonal som arbetade på demensboende och hade arbetat med BPSD-registret i två till fyra år. Kvalitativ innehållsanalys användes för att analysera materialet. Resultatet kunde efter analysarbetet presenteras i form av tre kategorier, upplevelsen av att genomföra BPSD-skattningar, hinder och möjligheter i arbetet med BPSD-registret och upplevelsen av att använda BPSD-registret som arbetsverktyg. Slutsatsen av studien var att BPSD-registret var till nytta för personalen i deras arbete med personer med demens. Det hjälpte personalen att strukturera upp arbetet och att använda omvårdnadsåtgärder i första hand, vilket ledde till mer personcentrerad omvårdnad. BPSD-registret bidrog också till att teamarbete användes i större utsträckning kring personen med demens samt att det var ett bra arbetssätt att visa upp för anhöriga för att få dem mer delaktiga.
|
8 |
Sjuksköterskors erfarenheter av samarbete med annan hälso- och sjukvårdspersonalAndersson, Catharina, Dam, Johan January 2016 (has links)
Bakgrund: Samarbete mellan hälso- och sjukvårdspersonal är viktigt för patientsäkerheten. Hur samarbete upplevs varierar mellan de olika yrkeskategorierna. Sjuksköterskan är ansvarig för patientens omvårdnad och har en central roll i vårdteamet. Syfte: Att belysa sjuksköterskors erfarenheter av hur samarbetet fungerar med annan hälso- och sjukvårdspersonal. Metod: Allmän litteraturstudie där artiklar med kvalitativ och kvantitativ ansats ingår. Utvalda artiklar har genomgått en textanalys. Resultat: Tre kategorier framgick i resultatet: Informationsöverföringens betydelse för samarbetet, förståelsen för varandras yrkesroller och dess betydelse för samarbetet samt bemötandets betydelse för samarbetet. Kommunikation är genomgående i alla kategorierna för hur sjuksköterskan upplever samarbetet med undersköterskor och läkare. Diskussion: Sjuksköterskorna upplever sig inte lika delaktiga i beslut gällande patienternas vård som läkarna upplever att de är. Samtidigt har sjuksköterskorna svårt att vara delaktiga i omvårdnaden kring patienterna pga. tidsbrist, vilket leder till sämre samarbete med undersköterskorna. Även bemötandet har betydelse för samarbetet mellan professionerna. Slutsats: Hälso- och sjukvårdspersonal behöver bli bättre på att kommunicera med varandra för att förbättra samarbetet. För att uppnå detta behöver personalen bli bättre på informationsöverföring, visa förståelse för varandras yrkesprofessioner samt kunna bemöta varandra med respekt.
|
9 |
Anestesisjuksköterskors upplevelser av kommunikationen och teamarbetet perioperativtBarkman, Lovisa, Elgeskog, Jenny January 2019 (has links)
Anestesisjuksköterskan har komplexa arbetsuppgifter och kan beskrivas som spindeln i nätet på operationssalen. God kommunikation med övriga professioner är en förutsättning för ett välfungerande teamarbete. Många professioner med olika kompetenser ingår i ett operationsteam och om kommunikationen brister kan det resultera i konsekvenser för både patienter och personal. Tidigare forskning visar att simuleringsövningar och hjälpmedel som till exempel WHO-s ”Surgical safety checklist” förbättrar kommunikationen och teamarbetet men att de inte utförs eller används i den utsträckning som rekommenderas. Syftet med studien var att undersöka anestesisjuksköterskors upplevelser av hur kommunikationen och teamarbetet perioperativt fungerar mellan de olika ingående professionerna. Åtta semistrukturerade kvalitativa forskningsintervjuer med anestesisjuksköterskor genomfördes. Analysmetoden kvalitativ innehållsanalys med en induktiv ansats användes. Analysen utmynnade i tre huvudkategorier och åtta underkategorier. Huvudkategorierna var Kommunikationsvägar och hjälpmedel, Trygghet i teamet samt Tillvarata varandras kompetenser. Resultatet visade att god kommunikation var en förutsättning för gott teamarbete och att en gemensam genomgång inför varje arbetspass, samt att kontinuerligt jobba i samma team, gav bättre kommunikation och därmed ett mer välfungerande teamarbete. Anestesisjuksköterskor behövde ibland vara modiga för att kommunikationen skulle fungera och detta upplevdes lättare ju längre arbetslivserfarenheten var och om anestesisjuksköterskan kände sig trygg i teamet. Resultatet stämmer överens med tidigare forskning inom ämnet men då tidigare forskning inte belyser anestesisjuksköterskors upplevelser framkom andra perspektiv i denna studie.
|
10 |
Arbeta inteam(t) : En studie om team och teamarbete / Working in team : A study about team and teamworkBång, Jenny, Henriksson, Martin January 2006 (has links)
<p>Abstract</p><p>This is the paper you should read if you want to know more about working in team. Teamwork is a way of working and it increases more and more among societies and companies today, but it is not quite clear what the diffrences is from working in groups. We have in this paper tried to clear out the differences between groups and team, and we have also tried to give an oversight of how to work in team in organizations. Cultures of organizations, leadership and power and also development of qualifications are big parts of an organization´s daily work, and we have explained these concepts from a teamperspective.</p><p>We have, in this paper, done interviews with people that have been in contact with the central consepts that we use. And then we have analyzed their answers with help from litterature, which we have closely studied, thereafter we have presented our results. We have critically looked into both litterature and the respondents answers to get a versatile picture of the concepts in this paper.</p><p>Our results are, that team is an exceptional way of working for companies and organizations.</p><p>Many companies do not realise though, that it takes a lot of hard work to assimilate the positive effects of working in team.</p>
|
Page generated in 0.0281 seconds