Spelling suggestions: "subject:"idétraditioner."" "subject:"lästraditioner.""
21 |
Frågors roll och betydelse i undervisningenPalmberg, Elin, Oddsen, Helena January 2007 (has links)
<p>Syftet med examensarbetet har varit att ndersöka hur olika former av kunskap synliggörs i lärares undervisning. Vi har valt att fokusera på lärares frågor i undervisningen då frågan utgör ett av många redskap som kan används för att förmedla olika former av kunskap. För att uppfylla syftet med studien och besvara våra frågeställningar har vi studerat teorier om kunskap och lärande och tittat på olika typer av frågor och deras funktion och betydelse i undervisningssammanhang och sedan prövat dessas giltighet i praktiken. Studien är baserad på en strukturerad observationsform där vi som observatörer intog en icke-deltagande position. Observationerna genomfördes i tre klasser på två VFU-skolor (F-3) i norrort. Under bearbetningen av observationsmaterialet har vi fokuserat på att identifiera kontrollerande, handledande, utforskande och problematiserande frågor. Genom att kartlägga vilka typer av frågor lärarna ställer och titta på frågornas funktion kopplat till olika former av kunskap - fakta, förståelse, färdighet och förtrogenhet - har vi kunnat se tydliga kopplingar mellan lärarnas frågor och vilka former av kunskap och vilket lärande dessa frågor kan bidra till. Vilken typ av frågor som ställdes, hur frågorna ställdes och vilken funktion de hade berodde till största delen på lektionernas ämne och fokus. Vi observerade att lärarnas sätt att fråga och vad som efterfrågades påverkade elevernas möjlighet att delta och utgöra en del av undervisningen. Vi har vidare kunnat se vikten av att ha kunskap om frågors roll i undervisningen, då lärarnas frågor och sätt att använda sig av dessa får betydelse för elevernas lärande och utveckling. Då skolans uppdrag är att främja lärandet där individen skall stimuleras att inhämta olika typer av kunskaper är det av största vikt att läraren förser sig med olika pedagogiska verktyg som kan bidra till detta. Vi tror att medvetenheten kring frågors funktion och betydelse utgör några av dessa värdefulla verktyg.</p>
|
22 |
En riktig jul med julkalendern? : Utveckling, innehåll och målgrupp för SVT:s julkalender / A real christmas with the christmascalender? : Development, content and target group for SVT:s christmascalenderEdrén, Mattias, Palmestål, Maria January 2009 (has links)
<p><p><p><strong>Abstract</strong></p><p><strong> </strong></p><p>The purpose with this essay is to get an understanding of how the christmascalender has</p><p>evolved throughout the history, and why its shape looks like it does. We have made an</p><p>analysis of the 21-centurys calendars to get a look on the content and tried to track a target</p><p>group. Which themes have characterized the 21-century and how can you put these in relation</p><p>to earlier calendars? To get a greater insight in the design of the christmascalendar, we made</p><p>an interview with SVT's Susanne Kvarforth. After this it came to our knowledge that they are</p><p>lacking guidelines besides that their target group is 6-12 year olds. After our analysis we came</p><p>to the conclusion that the target group could be questioned, because our observations made it</p><p>clear that the target group differ from what they set it to be. An observation we made is that</p><p>the calendar tends to bring up very serious subjects like divorce and depression. We've also</p><p>fund a lack of Christmas traditions. We find ourselves being negative towards the fact that the</p><p>calendars are in lack of guidelines, with the result of a missing Christmas spirit, something we</p><p>mean must be a central part of a Christmascalender.</p><p> </p><strong></strong><p> </p></p></p>
|
23 |
Frågors roll och betydelse i undervisningenPalmberg, Elin, Oddsen, Helena January 2007 (has links)
Syftet med examensarbetet har varit att ndersöka hur olika former av kunskap synliggörs i lärares undervisning. Vi har valt att fokusera på lärares frågor i undervisningen då frågan utgör ett av många redskap som kan används för att förmedla olika former av kunskap. För att uppfylla syftet med studien och besvara våra frågeställningar har vi studerat teorier om kunskap och lärande och tittat på olika typer av frågor och deras funktion och betydelse i undervisningssammanhang och sedan prövat dessas giltighet i praktiken. Studien är baserad på en strukturerad observationsform där vi som observatörer intog en icke-deltagande position. Observationerna genomfördes i tre klasser på två VFU-skolor (F-3) i norrort. Under bearbetningen av observationsmaterialet har vi fokuserat på att identifiera kontrollerande, handledande, utforskande och problematiserande frågor. Genom att kartlägga vilka typer av frågor lärarna ställer och titta på frågornas funktion kopplat till olika former av kunskap - fakta, förståelse, färdighet och förtrogenhet - har vi kunnat se tydliga kopplingar mellan lärarnas frågor och vilka former av kunskap och vilket lärande dessa frågor kan bidra till. Vilken typ av frågor som ställdes, hur frågorna ställdes och vilken funktion de hade berodde till största delen på lektionernas ämne och fokus. Vi observerade att lärarnas sätt att fråga och vad som efterfrågades påverkade elevernas möjlighet att delta och utgöra en del av undervisningen. Vi har vidare kunnat se vikten av att ha kunskap om frågors roll i undervisningen, då lärarnas frågor och sätt att använda sig av dessa får betydelse för elevernas lärande och utveckling. Då skolans uppdrag är att främja lärandet där individen skall stimuleras att inhämta olika typer av kunskaper är det av största vikt att läraren förser sig med olika pedagogiska verktyg som kan bidra till detta. Vi tror att medvetenheten kring frågors funktion och betydelse utgör några av dessa värdefulla verktyg.
|
24 |
En riktig jul med julkalendern? : Utveckling, innehåll och målgrupp för SVT:s julkalender / A real christmas with the christmascalender? : Development, content and target group for SVT:s christmascalenderEdrén, Mattias, Palmestål, Maria January 2009 (has links)
Abstract The purpose with this essay is to get an understanding of how the christmascalender has evolved throughout the history, and why its shape looks like it does. We have made an analysis of the 21-centurys calendars to get a look on the content and tried to track a target group. Which themes have characterized the 21-century and how can you put these in relation to earlier calendars? To get a greater insight in the design of the christmascalendar, we made an interview with SVT's Susanne Kvarforth. After this it came to our knowledge that they are lacking guidelines besides that their target group is 6-12 year olds. After our analysis we came to the conclusion that the target group could be questioned, because our observations made it clear that the target group differ from what they set it to be. An observation we made is that the calendar tends to bring up very serious subjects like divorce and depression. We've also fund a lack of Christmas traditions. We find ourselves being negative towards the fact that the calendars are in lack of guidelines, with the result of a missing Christmas spirit, something we mean must be a central part of a Christmascalender.
|
25 |
”Det kan kännas som att man bara spelar gammal musik här ” : – En studie om komposition inom klassisk instrumentalundervisning på musikhögskolan. / ” It may feel like it´s only old music that is performed here” : - A study about composition within classical instrument education in music teacher education.Burell, Peter January 2011 (has links)
No description available.
|
26 |
Skolan och kyrkans samarbete kring traditionella högtider : Perspektiv på en motsägelsefull relationBergenlind, Johanna January 2012 (has links)
No description available.
|
27 |
"Att förstå poängen med det hela" : en studie av koncept i ämnet Bild under 1900-talet och i samtida praktisk bildpedagogik på grundskolans högstadiumBohlin, Pia January 2007 (has links)
Detta arbete är en studie av de ämneskoncept och traditioner som präglat bildundervisningen i grundskolans högre stadium under 1900-talet samt en överblick över de utredningar, forskningsprojekt och satsningar som haft till uppgift att undersöka och föreslå åtgärder för att förbättra kulturarbetet i allmänhet och bildarbetet i synnerhet i skolan och skolans ämnen. Mot dessa resonemang speglas fortsättningsvis resultatet av arbetets fältstudie som är en samtida blick in i några bildpedagogiska rum. Fältstudien syftar till att undersöka hur bildpedagogikens parallella ämneskoncept tar sig uttryck i bildlärares tänkande kring och beskrivning av sin undervisning . Fem bildlärare, utbildade vid olika tidpunkter har berättat om hur de bedriver den praktiska och gestaltande undervisningen i Bild i grundskolan (årskurs 6-9). I analysen av materialet utgår jag ifrån bildpedagogisk teori, ett kulturteoretiskt perspektiv samt den yrkespraktiska teorin. Resultatet pekar på många glädjeämnen men också att bildämnet utformas av den enskilde bildlärarens ämneskoncept i en blandning av gamla och nya bildpedagogiska traditioner – till synes utan ett gemensamt måltänkande som utgår från kursplanen i ämnet Bild för grundskolan. En stor del av bildarbetet ägnas åt ett förhållandevis oreflekterat fritt skapande och avbildande färdighetsträning med olika material och tekniker. Samtal kring och tolkning av elevernas arbeten förekommer i ringa omfattning. Vid en beräkning av hur de bildpedagogiska traditionerna fördelar sig i informanternas gestaltande uppgifterna, så utgör 50 % av dessa teknisk-mimetiska uppgifter, 20 % är orienterade mot ett konstpsykologiskt förhållningssätt och 20 % har bildspråklig karaktär. En ytterligare komplikation är att, oavsett traditionstillhörighet, tenderar de flesta arbetsuppgifter som presenteras i bildämnet att utmynna i avbildande gestaltande problem som eleven enbart kan lösa med den kompetens denne redan har. Ansvaret för att utveckla kunskaper i bildämnet ligger därför till stor del på eleven själv. Samtidigt riskerar bildämnet att få sina specifika kunskapskvalitéer ytterligare nedtonade om det integreras med andra skolämnen på ett oreflekterat sätt. Begrepp som Bildspråk och Bildkommunikation har figurerat i ämnets styrdokument under de senaste årtiondena men har, med vissa undantag, inte fått riktigt fotfäste i de arbetsuppgifter som eleverna arbetar med. I de fallstudier som här presenteras domineras ämnet av framför allt ett avbildande tekniskt koncept, även i de fall där läraren har bildspråkliga intentioner. Informanterna i arbetets fältstudie ger alla uttryck för svårigheterna att problematisera sitt ämne så att det inkluderar flertalet av eleverna. En effekt av detta blir att elever som inte har en naturlig begåvning på det gestaltande området istället exkluderas i arbetet. Mycket pekar alltså på att de problem som ämnet brottas med handlar om hur det problematiseras, konkretiseras, begreppsliggörs, metodiseras och presenteras för eleverna.
|
28 |
Vem har sagt att kransen måste sitta på huvudet? : En kvalitativ studie av läseböckers framställning av svenska traditionerKalm, Janina, Rohdin, Camilla January 2015 (has links)
No description available.
|
29 |
Geografi - ämnet som går över alla gränser : En studie om mellanstadieelevers geografiska resonemang och kartkunskaperHjalmarsson, Sofia, Ovsiannikov, Anna January 2018 (has links)
Denna studie har undersökt geografikunskaper hos elever i årskurs 6 i Uppsala kommun med avseende på deras förmåga att föra geografiska resonemang samt avläsa en karta. Studiens teoretiska ramverk utgörs av läroplansteori, selektiva traditioner inom geografiämnet, geografiundervisningens typologier samt olika nivåer av geografiskt resonemang. Med utgångspunkt i teorin skapades ett analytiskt verktyg för att analysera och diskutera studiens empiriska material. Empirin utgörs av ett geografiprov vilket genomfördes i fyra olika klasser på fyra olika skolor. Provet konstruerades efter det nationella provet i geografi från 2013, där två frågor valdes ut med tillhörande delfrågor. Ett samtal med elevernas geografilärare fördes också med syftet att skapa en kontext till elevernas kunskaper, vilket redovisas under metodavsnittet. Elevsvaren bedömdes och kategoriserades även utifrån tillhörande bedömningsmatris för nationella provet, för att sedan analysera elevernas geografiska resonemang på tre olika nivåer: svagt geografiskt resonemang, på väg mot ett starkt geografiskt resonemang samt starkt geografiskt resonemang. Trots att tidigare forskning har visat att elever generellt har svårt för att resonera så visar denna studie att 65 % av eleverna hade ett starkt geografiskt resonemang eller var på väg mot ett starkt geografiskt resonemang och att 82 % av eleverna kunde avläsa kartan på ett korrekt sätt. De elever med ett starkt geografiskt resonemang samt många av de elever på väg mot ett starkt geografiskt resonemang resonerade ofta utifrån olika perspektiv, med hjälp av olika argument där rättvisa var i fokus och utifrån geografiska kunskaper. Eleverna visade också att de kunde resonera med utgångspunkt i både individen och samhället. Studien visade även att eleverna hade lättare att föra geografiska resonemang när de fick stöd i form av bild och text.
|
30 |
Kulturella och religiösa traditioner i det mångkulturella fritidshemmet : En intervjustudie med sju fritidslärare / Cultural and religious traditions in a multi-cultural School-age educare programme : A qualitative study of seven teachersMagnusson, Lisa, Hannah, Larsson January 2020 (has links)
Syftet med studien var att undersöka hur sju fritidslärare uppfattar att de omsätter uppdraget, att dels vara kultur- och traditionsbärare och dels ta tillvara elevgruppens kulturella mångfald. Följande forskningsfrågor formulerades: På vilket sätt uppfattar fritidslärare att verksamheten präglas av traditioner och högtider? Vad styr vilka traditioner och högtider som uppmärksammas, enligt fritidlärarnas uppfattning? Hur uppfattar fritidslärare att de arbetar för att tillvarata elevgruppens kulturella mångfald? I studien användes en kvalitativ ansats och datamaterialet samlades in genom semistrukturerade intervjuer. Urvalet gjordes genom ett extremgruppsurval och bestod av sju fritidslärare. Fyra respondenter arbetade på fritidshem med liten kulturell mångfald och tre respondenter arbetade på mångkulturella fritidshem. Datamaterialet analyserades via en innehållsanalys i syfte att finna skillnader och likheter i materialet. Resultatet visade att respondenterna upplevde styrdokumenten som svårtolkade och att de tolkade uppdraget på olika sätt. Vidare visade resultatet att de respondenter som arbetade på fritidshem där den kulturella mångfalden var låg inte såg behov av att ta till vara elevgruppens kulturella mångfald.
|
Page generated in 0.0791 seconds