Spelling suggestions: "subject:"eles"" "subject:"ele""
21 |
Elevers motivation : en enkätstudie i år 5 och 6Johansson, Sandra, Zivkovic, Maria January 2008 (has links)
No description available.
|
22 |
ELEVERS SJÄLVKÄNSLA : Hur elever upplever och uttrycker sin självkänsla i skolan / The self-asteem of studentsAndersson, Helena January 2008 (has links)
<p>Syftet med arbetet var att undersöka hur elever i de lägre årskurserna upplevde sin självkänsla i klassrummet samt hur självkänslan hos eleverna skiljde sig i olika åldrar. Syftet var också att undersöka hur elever gav uttryck för sin självkänsla i klassrummet.</p><p>Tre olika metoder har använts i undersökningen; observationer, enkätundersökning samt intervjuer. Samtliga undersökningsmetoder har förberetts, genomförts samt analyserats av ansvarig person för undersökningen Undersökningen har utgått ifrån de forskningsetiska principerna; informationskravet, samtyckeskravet, konfidentialitetskravet samt nyttjandekravet utifrån Vetenskapsrådets Forskningsetiska Principer inom humanistisk-samhällsvetenskaplig forskning.</p><p>Resultatet från undersökningen visar på att de flesta elever upplever sin självkänsla i skolan som ganska stark, där fler än hälften av eleverna har en upplevd självkänsla över medel. Undersökningen har trots detta visat på att knappt hälften av eleverna upplever sig ha lägre framgång i skolan än vad de eftersträvar ambitionsmässigt att vilja uppnå. Men vi finner även att ungefär en fjärdedel av eleverna upplevde sig ha högre framgång i skolan än vad de eftersträvar ambitionsmässigt att vilja uppnå. När det gäller upplevelsen av huruvida eleverna ansåg sig själva som duktiga eller inte i skolan visade resultatet på att mer än tre fjärdedelar av eleverna upplever sig själv som duktiga i skolan. En annan central punkt är att elever jämför sina egna prestationer med övriga elever, inte minst när det gäller att tala inför större grupper.</p><p>Skillnaden mellan den upplevda självkänslan gällande olika skolämnen visade på att eleverna uppleda sin självkänsla störts i ämnet svenska och lägst i ämnet matematik. Elevernas upplevda och uttryckta självkänsla skiljer sig mellan de tre årskurserna 1, 3 och 6 som har undersökts. De mest centrala åsikterna från tidigare forskning när det gäller att uppnå god självkänsla är att barn behöver känna sig bekräftade och uppmärksammade av andra för att skapa sig en god självkänsla och här visar undersökningen positivt att flertalet elever upplever sig bekräftade på så sätt att deras egna upplevda självkänsla stämmer överens med hur de anser att deras klasskamrater uppfattar dem.</p>
|
23 |
SKOLKURATORERS UPPLEVELSER AV SAMTALSRELATIONEN KURATOR - ELEV, SAMT FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR EN GIVANDE RELATIONAndersson, Wille, Olsson, Susanne January 2008 (has links)
<p>Syftet med föreliggande studie är att utifrån ett individperspektiv erhålla djupare förståelse och ökad insikt i samtalsrelationen mellan skolkurator och sökande elev, samt vilka förutsättningar som enligt skolkuratorerna måste föreligga för ett givande möte. Studien utgick från en kvalitativ ansats med en semistrukturerad intervjuguide. Urvalet utgjordes av tio stycken kuratorer, varav alla var kvinnor. Resultatet visar att samtalsrelationen är beroende av förtroende samt tillit, och att kuratorerna använder sig själva som verktyg för att bygga upp samtalsrelationen. Även egna uppkommande känslor används för att förstå eleven bättre medan kunskap om samtalsmetodik beskrivs som otillräcklig, istället värderas förvärvad erfarenhet som en viktig aspekt. Kuratorns egen människosyn och engagemang beskrivs vidare vara faktorer som påverkar samtalsrelationen. För stöd i svåra samtalsrelationer framhålls den egna kollegan eller handledningen som viktigast. Resultatet analyseras utifrån George Herbert Mead, Moira von Wright och Johan Asplund. Analysen berör aspekterna: Samtalsrelationens grunder, samtalsrelationen med utgångspunkt från kuratorn, eftersträvade processer inom samtalsrelationen samt påverkan utifrån kuratorn på samtalsrelationen.</p>
|
24 |
Elevers uppfattning om en bokslukartävling : Didaktisk analysSvensson, Ann-Christin January 2007 (has links)
<p>Bokslukartävlingen har genomförts i Gävle Kommuns grundskolor sedan år 2002. Den vänder sig till elever i skolår 3-4 och den går ut på att tävla i läsning mot sig själv, andra elever och andra klasser/skolor. Tävlingen pågår under sex månader, det vill säga större delen av läsåret och där syftet är att försöka få alla eleverna att känna läslust. Denna studie består av en undersökning om vad eleverna tycker om Bokslukartävlingen och den läsning som ett deltagande innebär. Det har varit intressant och viktigt då större delen av eleverna inom Gävle Kommun deltar, mellan 1400-1500 elever varje år.</p><p>För att undersöka vad eleverna tycker om Bokslukaren och dess läsning har enkäter som elever svarat på, som ursprungligen varit underlag i en magisteruppsats Bokslukaren 2006/07- En utvärdering av ett läsfrämjande projekt i Gävles grundskolor, analyserats utifrån ett didaktiskt perspektiv. I studien redogörs det, som en bakgrundsinformation, för Bokslukartävlingen och vad den har för mål och vad den kan innebära. Det redogörs också för aktuell forskning och litteratur som handlar om möjliga faktorer som kan påverka och forma elevers läsning.</p><p>Resultaten visar att en majoritet av eleverna tycker att projektet var bra. Många elever uttryckte att de tyckte att det var roligt att läsa. En del elever tyckte att det var viktigt att kunna läsa och ytterligare andra elever uttryckte att det var roligt med tävlingen och att de kunde vinna. Utifrån deras svar kunde tydas att det fanns ett bokintresse, att de fick läsa mer i skolan under Bokslukaren än tidigare, och att det troligen hade förts samtal om läsningens betydelse. Några få elever tyckte Bokslukartävlingen var dålig för att de tyckte att det var tråkigt att läsa.</p>
|
25 |
En skola för alla? : <!--StartFragment-->En undersökning om hur sex olika kommuner arbetar med utbildning för nyanlända elever<!--EndFragment-->Henriksdotter, Emelie, Häggblom, EvaKarin January 2008 (has links)
<p> </p><p>The Swedish school of today reflect the society we live in. We live in a multi cultural society and in our schools there are pupils with different backgrounds, cultures and mother tongue, which make it necessary for every teacher to treat every single pupil’s need and condition. The education in Sweden must be equivalent, according to Skollagen, 1 kap. 2§. But it has shown that the education for newly arrived pupils is organised differently in Sweden. Not until the fall 2008 it has existed guidelines for the municipalities and schools, how to organise the education. These guidelines are called <em>Allmänna råd för utbildning av nyanlända elever.</em></p><p>The aim of this thesis was to examine how six different municipalities in the area of Stockholm organize education for newly arrived pupils with foreign extraction. Even if we knew from earlier reports that the education for newly arrived pupils is organised differently between the municipalities in Sweden, we still found it interesting to compare the situation in a restricted area as Stockholm. Another aim of this thesis was to examine how the different municipalities organise the education for these pupils in relation to Skolverkets <em>Allmänna råd för utbildning av nyanlända elever </em>and what attitudes the municipalities show towards these advises.</p><p>Through our analysis we have reached the conclusion that depending on which municipality the newly arrived pupil comes to the education is organised differently. Some pupils will start in preparation classes, others will be placed directly in an “ordinary” class. Consequently the education in the examined municipalities is not equivalent. </p><!--EndFragment--><p> </p>
|
26 |
Elever och lärares upplevelser av deras utvecklingssamtalHaraldsson, Erika January 2009 (has links)
Utvecklingssamtal, är det ett samtal eller ett betygsreferat? Upplevs utvecklingssamtalen olika av elever och lärare? Syftet med min studie var att ta reda på hur elever och lärare upplever sina utvecklingssamtal. Genom att använda kvalitativ intervjuform gavs jag då möjligheten att försöka förstå både elevernas och lärarnas syn på utvecklingssamtal. Av studien framgår att många av de intervjuade eleverna ansåg att de ville ha fler men kortare utvecklingssamtal. Eleverna och lärarna delade synpunkten att en bra relation är grunden för ett utvecklande utvecklingssamtal och att utvecklingssamtalet inte bara är ett betygsreferat. I resultatet framgår också att flertalet av de intervjuade eleverna och lärarna ansåg också att det är viktigt att ta upp de sociala relationerna. Men även trivseln i skolan skapar en god skolmiljö. Eleverna ansåg att lärarna var viktiga vuxna som kan jämföras med deras föräldrar. Både elever och lärare ansåg att utvecklingssamtal är ett planerat samtal som skall hållas ostört och enskilt, där högt och lågt kan diskuteras. Detta skapar enligt lärarna en chans till en bra relation till eleven men också till elevens föräldrar/vårdnadshavare. Eleverna ansåg däremot att när föräldrarna är med tenderar samtalet att hållas ovanför elevens huvud och det upplevs som negativt.
|
27 |
Elevers uppfattning om en bokslukartävling : Didaktisk analysSvensson, Ann-Christin January 2007 (has links)
Bokslukartävlingen har genomförts i Gävle Kommuns grundskolor sedan år 2002. Den vänder sig till elever i skolår 3-4 och den går ut på att tävla i läsning mot sig själv, andra elever och andra klasser/skolor. Tävlingen pågår under sex månader, det vill säga större delen av läsåret och där syftet är att försöka få alla eleverna att känna läslust. Denna studie består av en undersökning om vad eleverna tycker om Bokslukartävlingen och den läsning som ett deltagande innebär. Det har varit intressant och viktigt då större delen av eleverna inom Gävle Kommun deltar, mellan 1400-1500 elever varje år. För att undersöka vad eleverna tycker om Bokslukaren och dess läsning har enkäter som elever svarat på, som ursprungligen varit underlag i en magisteruppsats Bokslukaren 2006/07- En utvärdering av ett läsfrämjande projekt i Gävles grundskolor, analyserats utifrån ett didaktiskt perspektiv. I studien redogörs det, som en bakgrundsinformation, för Bokslukartävlingen och vad den har för mål och vad den kan innebära. Det redogörs också för aktuell forskning och litteratur som handlar om möjliga faktorer som kan påverka och forma elevers läsning. Resultaten visar att en majoritet av eleverna tycker att projektet var bra. Många elever uttryckte att de tyckte att det var roligt att läsa. En del elever tyckte att det var viktigt att kunna läsa och ytterligare andra elever uttryckte att det var roligt med tävlingen och att de kunde vinna. Utifrån deras svar kunde tydas att det fanns ett bokintresse, att de fick läsa mer i skolan under Bokslukaren än tidigare, och att det troligen hade förts samtal om läsningens betydelse. Några få elever tyckte Bokslukartävlingen var dålig för att de tyckte att det var tråkigt att läsa.
|
28 |
SKOLKURATORERS UPPLEVELSER AV SAMTALSRELATIONEN KURATOR - ELEV, SAMT FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR EN GIVANDE RELATIONAndersson, Wille, Olsson, Susanne January 2008 (has links)
Syftet med föreliggande studie är att utifrån ett individperspektiv erhålla djupare förståelse och ökad insikt i samtalsrelationen mellan skolkurator och sökande elev, samt vilka förutsättningar som enligt skolkuratorerna måste föreligga för ett givande möte. Studien utgick från en kvalitativ ansats med en semistrukturerad intervjuguide. Urvalet utgjordes av tio stycken kuratorer, varav alla var kvinnor. Resultatet visar att samtalsrelationen är beroende av förtroende samt tillit, och att kuratorerna använder sig själva som verktyg för att bygga upp samtalsrelationen. Även egna uppkommande känslor används för att förstå eleven bättre medan kunskap om samtalsmetodik beskrivs som otillräcklig, istället värderas förvärvad erfarenhet som en viktig aspekt. Kuratorns egen människosyn och engagemang beskrivs vidare vara faktorer som påverkar samtalsrelationen. För stöd i svåra samtalsrelationer framhålls den egna kollegan eller handledningen som viktigast. Resultatet analyseras utifrån George Herbert Mead, Moira von Wright och Johan Asplund. Analysen berör aspekterna: Samtalsrelationens grunder, samtalsrelationen med utgångspunkt från kuratorn, eftersträvade processer inom samtalsrelationen samt påverkan utifrån kuratorn på samtalsrelationen.
|
29 |
Hantering av konflikter mellan elever : Intervjustudie med tio lärareLarsson, Cecilia, Augustsson, Daniela January 2007 (has links)
Syftet med vårt arbete var att undersöka hur lärare arbetar kring konflikter mellan elever. Frågeställningarna är: * Hur beskriver läraren en konflikt? * I de fall läraren upplever en konflikt hur hanterar han/hon den? * Hur förebygger läraren konflikter? För att fördjupa oss i ämnet har vi tagit hjälp av litteratur och forskning. Den har på olika sätt betonat vikten av att lära elever att hantera konflikter. Vår studie består av semistrukturerade intervjuer med tio lärare som undervisar i skolår f-6. Resultatet visar att lärare arbetar på olika sätt med konflikthantering. En viktig tanke som kommit upp under intervjuerna handlar om lärarens roll. Vissa lärare poängterar opartiskhet, medan andra lärare nämner starkt ledarskap som en viktig kvalité. Vidare har lärare belyst hur man ställer frågor i en konflikthantering och hur man arbetar med eleverna i förebyggande syfte.
|
30 |
Elevers motivation : en enkätstudie i år 5 och 6Johansson, Sandra, Zivkovic, Maria January 2008 (has links)
No description available.
|
Page generated in 0.0475 seconds