Spelling suggestions: "subject:"miljömedvetna"" "subject:"miljömedvetenhet""
41 |
Ett samarbete ja tack, men under vissa premisser : En fenomenografisk studie om ordinarie anställda sjuksköterskors uppfattningar om samarbetet med inhyrd personalNadia, Svensson January 2022 (has links)
To address the lack of staff in health and care, many care providers choose to hire staff to cover for vacancies. Deficiencies in the collaboration between regular employees and hired staff can lead to a deteriorating work environment such as a high workload for regular staff, increased risk of endangering patient safety, poorer loyalty to the employer and increased costs for caregivers. The purpose of this qualitative study is to describe the perceptions of regular employed nurses about the collaboration with hired staff. The study was conducted with semi-structured interviews and analysed with a phenomenographic approach. The number of informants in the study is nine distributed in four different regions, seven different hospitals and six different wards. The results showed that the coveted collaboration between regular employees and hired staff is described both as burdensome and as a resource for the regular staff, but the collaboration can work better under certain conditions. Longer placement of hired staff in the same department, including areas of responsibility in the hired contract, and improved remuneration terms for regular employees are proposed as premises that could facilitate cooperation, create more continuity in the care chain and reduce redundancies. The study can be used as a knowledge base for those responsible for care operations in, for example, intervention work to improve the work environment and the nurses' occupational health. More research on the collaboration between hired and regular, for example, quantitative studies or studies with mixed informants, both regular and hired, are proposed.
|
42 |
Novel Methods for Sampling, Characterization and Analysis of Airborne Street Particles in a Health PerspectiveNosratabadi, Ali Reza January 2022 (has links)
Over the last decades, there has been much attention on air quality, especially in urban environments. A significant factor effecting the air quality in the urban environment is airborne particulate matter (PM). Long-term exposure to PM causes increased risk for heart disease, decreased lung function, exacerbation of asthma, and lung cancer. Therefore, many countries have implemented exposure limits to the concentration of ambient PM in the urban environments. The toxicity of PM is dependent on several factors such as chemical composition, shape, adsorbed materials, and particle sizes (usually divided in ultrafine, fine and coarse particles). However, the relationship between different PM properties and developing health hazards are not clear. Therefore, further studies to investigate different properties of PM may contribute to understanding the influence of PM on human health. In the present work, different novel methods to investigate sampled airborne PM and to investigate potential health effects have been used to increase the knowledge regarding street and wear particles. In study I, a sampling plan involving collecting one filter from Tapered Element Oscillating Microbalance (TEOM) monitoring stations used for Environmental monitoring each month for 20 months were developed. Particles on the filters were extracted into a suspension. TEOM particles were then studied with respect to constituents and variables that reflect their toxicity. The constituent and toxicity was found to be spatial and seasonal dependent. As a follow-up, in study II, TEOM filters from three geographical different cities were collected once a month for a year. The variation in particle mass measured with TEOM monitor, cadmium and lead contents, as well as endotoxin levels between locations and time points over the year was studied. The correlation between studied variables and biological effect was investigated. The results show that the concentration of metals and endotoxin in TEOM particles have no relationship to particle mass, while endotoxin levels coincided with pro-inflammatory response. These studies show that results from analyzing different variables on obtained particles from TEOM filters in combination with information about the ambient particle concentration, could be helpful in the evaluation of differences in the risk of breathing air at various locations. The dominant road traffic particle sources are wear particles from the road and tyre interface, and from vehicle brake pads. The particle concentrations are highest in cities with high traffic amounts and a high frequency of braking. There are a few cell studies that have investigated the toxicological and biological effect of these wear particles, but there is a lack of knowledge regarding their effect on tissue level. Furthermore, the knowledge about importance of rock materials in pavement is deficient. To mitigate these knowledge gaps, the effect of different wear particles from pavement and brake pad were tested using a model with isolated perfused rat lungs in study III. The wear particles from the pavement showed a significant decrease of tidal volume compared to unexposed controls. The largest effect were found with quartzite stone material. Wear particles from brakes instead showed a larger effect on released proinflammatory cytokines. The study shows that the toxic effect on lungs exposed to airborne particles can be investigated using repetitive measurements of tidal volume. Furthermore, the study shows that the choice of rock material in road pavements has the potential to affect the toxicity of road wear particles. This should be considered in environments where the concentrations and exposures are high. The brake particles showed a different effect than stone particles, indicating the need to differentiate wear particles from different sources in relation to health effects. In summary, the present work have investigated different aspects of airborne particles collected from streets as well as generated wear particles. These indicate different important aspects of the particles that may be of importance to better understand their health effects.
|
43 |
Kemikalier på museum : Ett arbetsmiljöproblem som konsekvens av åtgärder mot skadedjur.Klepczynska Nyström, Anna January 2017 (has links)
Bakgrund: I museivärlden har man i skyddande syfte fram till 1980-talet behandlat fågel- och djurskinn med arsenikföreningar som har cancerframkallande egenskaper. Torkade museiväxter har behandlats mot ohyra med kvicksilverdiklorid, som succesivt förångas till reproduktionstoxiskt kvicksilver. På ett svenskt museum i Stockholm vill man kartlägga hur stor andel av museisamlingarna behandlades med de äldre bekämpningsmetoderna. Syfte: Målet med examensarbetet är att bedöma om risker förknippade med hantering av kvicksilver- och arsenikinnehållande objekt i museisamlingar varierar beroende på tidsepok eller typ av museiföremål. Ett annat syfte att se över om det behövs särskilda skyddsåtgärder för museipersonalen som arbetar med samlingarna. Metod:54 torkade växter och mossor valdes ut, liksom 40 skinnlagda eller monterade fåglar och däggdjur, samt 16 insektslådor. De valda objekten fick representera 1700- och 2000-talet. Även damm samlades in från respektive samling. Alla prover undersöktes med direktvisande, handhållen och icke-förstörande röntgenfluorescensteknik (XRF) för innehåll av arsenik och kvicksilver. Objekten riskvärderades utifrån ämnenas hälsofarliga egenskaper, exponerings-vägarna och tiden för hantering av objekt. Resultat:Av de 54 analyserade växterna innehöll 91% kvicksilver. I genomsnitt innehöll växterna 700 ppm kvicksilver, vilket innebär 0,07 viktprocent. Pappersarken som växterna är fästa på innehöll en tiondel av kvicksilverhalter i jämförelsen med analyserade växter. Växterna var som mest behandlade på 1800- och 1900-talet. Sju växter innehöll även arsenik. Alla testade fågelobjekt innehöll arsenik i fjäderdräkten, även de från 2000-talet. Fågelobjekt från 1800-talet verkar innehålla mest arsenik. I snitt innehöll fågelobjekten 0,7% arsenik i fjäderdräkten, medan pälsen i gnagare och andra däggdjur innehöll 0,5% arsenik. Damm insamlat i muséets samlingar återspeglade i stort objektens innehåll. I dammet hittades även bly, mest i de zoologiska samlingarna. Diskussion: Den kvicksilverdioxid som växter har varit behandlade med har akuttoxiska effekter, men det är förångning till kvicksilverånga med sina reproduktionstoxiska egenskaper som är bekymmersam. Den teoretiska exponeringen via luft understiger 1% av ämnets nivågränsvärden, och exponeringen anses vara begränsad. En särskilt utsatt grupp anses dock vara gravida och ammande, med omplacering som möjlig åtgärd. Möjliga arsenikföreningar i fågelfjädrar och skinn i däggdjur förknippas med akuttoxiska och cancerframkallande egenskaper, ger anledning till åtgärder för en säker hantering. Riskbedömning för hantering av museiobjekt visade att preventivt arbete bör vidtas i zoologiska muséets samlingar vid hantering av samlingsobjekten. Samlingarnas damminnehåll av bly ger behöver ytterligare utförligare riskbedömning, då bly är reproduktionstoxiskt. Slutsatser: Tekniska skyddande åtgärder mot exponering av arsenik, arsenikarsenit/arseniktrioxid med akuta toxiska effekt i zoologiska objekt behövs. Såväl individen som organisationen en betydande del i att kemikaliernas skador begränsas. / Background: Chemical exposure due to historical treatments with insecticides is of interest to a Swedish museum in Stockholm. In zoological collections skins have been treated with cancerogenic arsenic compounds, while herbs in botanical collections were treated with mercury dichloride (sublimate). The latter may still evaporate reprotoxic mercury. Aim: The aim of this project is to survey the risks of handling object at the museum, and investigate if the risk vary depending on the type of objects as well as the preparation date of the objects. Methods: A handheld XRF instrument was used to test 54 dried herbs and mosses, as well as 40 specimens of vertebrates, for arsenic and mercury. Even 16 insect boxes, and dust from the floors were tested. The objects represented the 18th-21th century. Measures were suggested after considering normal handling of the objects (exposure and duration of the exposure), the risk of suffering and the consequence from being exposed to chemicals. Results: 91% of the 54 tested herbs contained mercury. The herbs contained 700 ppm mercury. On average, the sheets of paper that the herbs are fastened on contained 1/10 of the level in the herbs. The herbs from the 19th-20th century contained most mercury. All tested bird objects contained arsenic in the feathers, even those representing the 21st century, with a peak in treatment in the 19th century. On average, the feathers contained 0.7% of arsenic. The fur of the vertebrates contained 0.5%. The treatment of rodents and other mammals peaked in the 18th century. Tested dust from the collections showed similar results to the content of the objects. Lead was also found, mostly in the zoological collections. Discussion: Herbs treated with mercury dichloride release reprotoxic mercury vapour, but the theoretical concentrations in the air is assumed to be below 1% of the occupational limit values, and the exposure is assumed to be limited. Pregnant and breastfeeding women are considered to be an extra vulnerable group. Arsenic compounds on feathers, furs and skins have acute toxic and cancerogenic properties. By approximation of exposure (probability) and toxic health consequences of the compounds, it was concluded that precautionary measures need to be taken at the museum. The lead with reprotoxic properties that was found in dust needs an extra risk assessment. Conclusion: Precautionary technical measures are needed to protect against exposure to cancerogenic and reprotoxic chemicals. Measures should be taken at organisational, as well as on individual level.
|
44 |
Ju förr desto bättre : Arbetsmiljöingenjörens roll vid planering och projektering av nya kontorsarbetsmiljöer. / The sooner the better. : The role of the safety and health engineer when planning new officesPondman Lagerström, Jessica January 2016 (has links)
Bakgrund: Arbetsgivaren har det övergripande ansvaret för att arbetsmiljön är tillfredställande på arbetsplatsen - bruksskedet. Flertalet av de fysiska arbetsmiljöfaktorerna som arbetsgivaren har att ansvara för bestäms tidigt i byggprocessen, i planerings- och projekteringsstadiet. Arbetsmiljölagen beskriver vilka uppgifter och ansvar som åligger byggherre och projektörer som låter utföra ett byggnads- eller anläggningsarbete. Litteraturen beskriver en utveckling där arkitekter och andra projektörers ansvar för att beakta arbetsmiljöaspekten har ökat. Ett ansvar där deras insatser ofta är begränsade. Syfte: Syftet med uppsatsen är att undersöka vilken roll arbetsmiljöingenjören kan ha i att beakta arbetsmiljön gällande bruksskedet vid planering och projektering av nya kontorsarbetsplatser. Metod: Uppsatsen bygger på litteraturgenomgång samt intervjuer med huvudsakligen arbetsmiljöingenjörer och arkitekter. Resultat: Litteratur och intervjuer visar att arbetsmiljöingenjörer engageras sent i processen vilket resulterar i brister i arbetsmiljön och ombyggnationer som åtgärd. Här framträder också en situation där kunskapsläget runt arbetsmiljöfrågor hos arkitekter upplevs som svagt, vilket bekräftas av de intervjuade. Respondenterna menar att checklista som arbetsverktyg används i mer eller mindre stor utsträckning. Befintliga checklistor från Arbetsmiljöverket presenteras i uppsatsen, dessa rekommenderas som arbetsverktyg. Slutsats: Av intervjuerna framkommer att respondenterna menar att arbetsmiljöingenjören kan agera sakkunnig, utifrån sin kunskap och erfarenhet, i projekteringsprocessen. Arbetsmiljöingenjören utgör därmed med sin sakkunskap runt arbetsmiljöfrågor ett stöd för byggherre och projektör. Den ansvarsroll som Arbetsmiljölagen beskriver, Byggarbetsmiljösamordnare - planering och projektering (BAS-P), torde utgöra en naturlig roll för arbetsmiljöingenjören. I och med detta får arbetsmiljöingenjören en naturlig roll tidigt i byggprocessen. Nyckelord: Byggprojektering, arkitekt, arbetsmiljö, företagshälsa, checklista. / Abstract Background: The employer has the overall responsibility that the work environment is satisfactory in the work place, the usage stage. Most of the physical working environment factors which the employer has the responsibility for are determined early in the construction process, in the planning and design stage. Work environment legislation describes the tasks and responsibilities for the property developer and design engineers, how the work environment should be considered and who is responsible for the construction process from design to operation stage. The literature describes a development in which architects and other property developers responsibility to take into account the working environment aspect has increased. A responsibility where their efforts are often limited. Purpose: The purpose of this thesis is to examine which role the occupational health and safetey (OHS) engineer may have to take into account in the planning and design of new office workplaces. Method: The thesis is based on literature review and interviews with mainly working engineers and architects. Results: The literature and interviews shows that the OHS engineer is involved late in the process, resulting in shortages and rebuilding as a measure. It also emerges a situation where the knowledge of work environment legislation of architects are perceived as weak, which is confirmed by those interviewed. Respondents believe that checklist as a tool is used more or less often. Existing checklists from the Swedish Work Environment Authority (Arbetsmiljöverket) are presented in the thesis and are recommended as tool to be used. Conclusion: The interviews reveal that respondents believe that the OHS engineer can act as an expert, based on their knowledge and experience in the planning process. The OHS engineer thus constitutes its expertise and supports the property developer and the design engineer. The role, described in Swedish Work Environment Legislation (Arbetsmiljöverket), construction work environmental coordinator - planning and design (BAS-P) would be a natural role for the OHS engineer. The OHS engineer is given a natural role early in the construction process. Keywords: Construction planning, Architect, Work Environment, Occupational Health Service, Checklist
|
45 |
Biomarkers of fish consumption and risk of stroke or myocardial infarctionWennberg, Maria January 2010 (has links)
The effect of fish consumption on the risk of cardiovascular disease has been extensively studied. Omega-3 fatty acids present in fish, namely eicosapentaenoic acid (EPA) and docosahexaenoic acid (DHA), have been found to have beneficial effects through several mechanisms. In addition, selenium, an antioxidant, may be protective. Fish also represents the main human exposure source to the pollutant methylmercury (MeHg), which is associated with elevated cardiovascular risk in previous studies. The aim of this thesis was to evaluate whether MeHg is associated with the risk of myocardial infarction (MI) or stroke, whether EPA+DHA or selenium (Se) have protective associations, and if the overall association between fish consumption and risk of stroke or MI is detrimental or protective. A prospective incident case-control study design was used to study effects on stroke or MI. Three hundred and sixty-nine cases with twice as many matched controls were included in the study on stroke, while 431 cases with 499 controls participated in the MI study, all from the Northern Sweden Health and Disease Study. The data was collected from health examinations of the population from 1986 until 1999. Also, time trends in burdens of mercury (Hg), lead (Pb) and cadmium (Cd) in erythrocytes (Ery) from 1990 to 1999 were examined. The food frequency questionnaire (FFQ) used in the case-control studies was correlated with measurements of fatty acids in erythrocyte membranes as biomarkers of intake. In this northern Swedish population, levels of Ery-Hg and Ery-Pb decreased during the 1990´s, but Ery-Cd decreased only in smoking men. No significant associations were found between Ery-Hg or levels of EPA+DHA and the risk of stroke. Men reporting fish consumption >3 meals/week had an elevated risk of stroke. In the MI study, higher levels of Ery-Hg were associated with lower risk of MI. No clear associations were found for reported fish consumption, levels of EPA+DHA or Ery-Se. The validated FFQ has a fair reliability in estimating intake of fatty acids EPA and DHA. However, the low variation in fish consumption in the general population in combination with different versions of the FFQ (with pre-defined, multiple choice alternatives) decreased the reliability of self-reported fish consumption in the case-control studies on risk of stroke or MI. In conclusion, MeHg has no harmful association regarding the risk of stroke or MI in this population with generally low exposure levels. The protective association regarding risk of MI is probably due to Ery-Hg being a biomarker for consumption of fish, a source of other beneficial nutrients. Thus, in this population the benefits of the nutrients in fish appear to overcome the potential harm of MeHg. The finding of elevated stroke risk related to high fish consumption in men will be investigated further. / PHIME; Public health impact of long-term, low-level mixed element exposure in susceptible population strata
|
46 |
Salutogent perspektiv i arbetslivet : En intervjustudie gällande faktorerna krav, kontroll, socialt stöd och stress, bland personal i hemtjänsten efter införandet av ett ny arbetsmetod / Salutogenic perspective in working life : An examination of the factors demand, controll, social support and stress among the staff in the home care service, after the introduction of a new working methodSörebäck, Julia January 2017 (has links)
The purpose of this study was to investigate the experiences of the factors demand, control, social support and stress among the staff in home care service and establish how these factors have changed after the introduction of the new working method Vanguardin 2014. The method of the study had a qualitative approach and the data collection was done using semistructured interviews. Four interviews were conducted with staff in a home care service group. The study selection was targeted and the participants were recruited by contacting a manager of a municipal home care service group in a town in central of Sweden.The interviews were recorded, transcribed and analyzed with a manifest thematic content analysis, with a phenomenological element. The results showed that the factors demand, controll, social support and stress have improved since the introduction of the new working method. The results showed that the work-related demands have changed from being a negative factor that caused stress, to instead being something positive that develops staff as individuals. Participation and influence increased in the workplace as staff themselfes began to plan their work. This contributed to an increased sense of control. Social support improved in the workplace since they became smaller groups and thus became better acquainted with each other. Stress is no longer due to high workload but occurs rather if problems arise in the work group. The conclusion is that demands, control, support and stress are important factors in working life that either affect health negatively or positively. Vanguard as aworking method has contributed positively in the investigated group and improved the perceived health of the workers. / Syftet med studien var att undersöka hemtjänstpersonalens upplevelser av krav, kontroll, stöd och stress och utröna hur dessa faktorer förändrats efter införandet av den nya arbetsmetoden Vanguard år 2014. Metoden i studien utgjordes av en kvalitativ ansats och datainsamlingen utfördes genom semi-strukturerade intervjuer. Fyra intervjuer genomfördes med personer som arbetar i hemtjänsten. Studiens deltagare rekryterades till följd av att en chef för en kommunal hemtjänstgrupp i Mellansverige kontaktades. Intervjuerna spelades in, transkriberades och analyserades genom en manifesttematisk innehållsanalys med ett fenomenologiskt inslag. Resultatet visade att faktorerna krav, kontroll, stöd och stress har förbättrats sedan införandet av den nya arbetsmetoden Vanguard. Resultatet visade att de arbetsrelaterade kraven har förändrats från att vara en negativ faktor som orsakade stress, till att istället vara något positivt som personalen utvecklas av som individer. Delaktighet och inflytande ökade på arbetsplatsen i och med att personalen själva började planera sitt arbetet, vilket bidrog till en ökad känsla av kontroll. Socialt stöd förbättrades när de under förändringsarbetet blev mindre grupper och på så vis lärde känna varandra bättre. Stress är inte längre som tidigarerelaterat till hög arbetsbelastning, utan uppkommer snarare om problem uppstår inom arbetsgruppen. Slutsatsen är att krav, kontroll, stöd och stress är viktiga faktorer i arbetslivet som antingen påverkar hälsan negativt eller positivt. Vanguard som arbetsmetod har bidragit med en positiv inverkan på den undersökta arbetsgruppen och förbättrat den upplevda hälsan hos arbetstagarna.
|
47 |
Association between age and objectively measured sitting patterns at work in different office typesJohansson, Emma January 2017 (has links)
Ageing has been associated to ill health due to sedentary behaviour. Limited knowledge exists about age and sedentary behaviour in the working population. Additionally, studies with objectively measured sitting time at work are needed. The current study aimed to investigate the association between age and sitting patterns (volume- and temporal patterns) at work in different office types. Method: Cross-sectional associations were investigated with measurements of sitting with accelerometers (ActiGraph GT3X+) on office-workers (n=101). Written diaries and questionnaires were used to collect information about working time, age and background factors. Main results: Weak associations were found between age and sitting patterns at work. Associations were found between age and short periods of sitting (β= -0.29, SE= 0.01, p<0.05). Office-type (cell-based office and open-plan office) did not modify the associations. No other associations were found after a change to activity-based offices. Conclusion: Overall, age was not associated to sitting patterns at work, except for short periods of sitting, indicating less variation in sitting time at work with higher age. Also, results indicate that office type do not influence the associations investigated in this study. Further research with larger sample sizes is needed to confirm these findings. / Äldre personer är en riskgrupp för stillasittande beteende vilket är relaterat till olika hälsorisker. Det finns begränsad kunskap om ålder och stillasittande i den arbetande populationen. Ökad kunskap om hur hälsa kan främjas i arbetslivet för att behålla äldre i arbete längre är därmed viktigt. Vidare finns det också ett behov av studier med objektiva mätningar av sittande. Syftet med den här studien var att undersöka associationen mellan ålder och sittandemönster (volym- och tidsbestämda mönster) på arbetet i olika kontorsmiljöer. Metod: Tvärsnittsassociationer undersöktes genom att mäta sittande med accelerometrar (ActiGraph GT3X+) på kontorsarbetare (n=101). Skriftliga dagböcker och enkäter användes också för att samla in data om arbetstid, ålder och bakgrundsinformation om deltagarna. Huvudresultat: Det fanns svaga associationer mellan ålder och sittandemönster på arbetet. Det framkom associationer mellan ålder och tid i korta perioder av sittande (β=-0.29, SE=0.01, p<0.05). Kontorstyp (cellkontor och kontorslandskap) modifierade inte associationerna mellan ålder och sittande. Inga andra associationer kom fram efter att deltagarna bytt till aktivitetsbaserade kontor. Slutsats: I det stora hela var ålder inte associerat med sittandemönster på arbetet, förutom tid i korta perioder. Associationen mellan ålder och sittande i korta perioder indikerade på att variationen i sittande minskar med ökad ålder. Resultaten indikerade också på att kontorstyp inte har någon betydelse för de associationer undersökta i denna studie. Vidare forskning med fler deltagare behövs för att bekräfta dessa resultat. / ABkontor
|
48 |
Flexibelt arbete och stress : En kvantitativ enkätstudie på universitetsanställda / Flexible work and stress : A quantitative survey on university employeesTengmo, Matilda January 2017 (has links)
Bakgrund: Ett flexibelt arbete innebär att arbetet är flexibelt gällande tid och rum där arbetstagarna får ett stort inflytande över när, var och hur länge de ska utföra sitt arbete. Flexibiliteten kan innebära att gränserna mellan arbete och privatliv suddas ut, där det föreligger individuella skillnader i såväl förmågan att sätta gränser mellan domänerna arbete och privatliv som preferenser gällande gränssättande, där vissa föredrar att hålla arbetet på arbetet medan andra trivs med att blanda samman arbetet med privatliv. Syfte: Syftet med studien var att undersöka om obalans mellan beteende och preferenser inom ett flexibelt arbete visade samband med stress hos undervisande och forskande personal på ett universitet. Studien kontrollerade även för relevanta variabler. Metod: Designen var en tvärsnittsstudie där en enkät skickades ut till 1271 undervisande och forskande personal på ett universitet. För att mäta gränslöst beteende, preferenser gällande gränssättande och stress användas tre stycken etablerade formulär; Work interrupting nonwork behaviors scale, Workplace segmentation preferences och COPSOQ II. Svarsfrekvensen var 39,7% och två hierarkiska multipla regressionsanalyser genomfördes med stress som utfallsvariabel, arbetsbelastning och undervisningsfördelning som förväxlingsvariabler och prediktorn utgjordes i analys 1 av Obalans – Beteende, seg. (n=218) och i analys 2 av Obalans – Beteende, integ. (n=303). Resultat: I analys 1 förelåg det ett negativt samband mellan stress och Obalans – Beteende, seg. När förväxlingsvariablerna kontrollerades förklarade Obalans – Beteende, seg. 4,4% av variationen i stress. I analys 2 förelåg det ett positivt samband mellan stress och Obalans – Beteende, integ. När förväxlingsvariablerna kontrollerades förklarade Obalans – Beteende, integ. 9,3% av variationen i stress. Slutsats: Föreliggande studie indikerar på att obalans mellan beteende och preferenser både är en faktor som kan genera i ökad och minskad stress, där studiens resultat tyder på att obalansen värderas olika vilket i sin tur skulle kunna bero på att segregation respektive integration är olika svårt att uppnå. / Background: Flexible work means flexible in terms of time and space, where employees have influence over when, where, and for how long they will work. This also means that the boundaries between work and privacy can become unclear. There are individual differences in both the ability to set boundaries between work and privacy as for preferences; some prefer to keep work at work while others prefer to merge work with privacy. Objective: The aim of the study was to examine if imbalance between behavior and preferences in a flexible work was associated with stress. Relevant confounders were included. Methods: A cross-sectional study was conducted within one university. Three established forms were used; Work interrupting nonwork behaviors scale, Workplace segmentation preferences, and COPSOQ II. Two hierarchical multiple regression analyses were conducted, with stress as the outcome variable, workload and teaching distribution as confounders, and Imbalance – Behavior, segregation as predictor in analysis 1 (n=218) and Imbalance – Behavior, integration as predictor in analysis 2 (n=303). Results and Conclusion: Imbalance – Behavior, segregation was associated with lower levels of stress, and Imbalance – Behavior, integration was associated with higher levels of stress. The results of the study indicate that the imbalance is evaluated differently, which could be due to the fact that segregation versus integration are variously hard to achieve.
|
49 |
Reproducerbarhet i öga-nacke/skuldra besvär hos yrkesverksamma mikroskoparbetare : Självskattade besvär inom och mellan måndagar och fredagar under två separata arbetsveckor / Reproducibility of eye-neck/shoulder symptoms amongst working microscopists : Self-assessed complaints within and between Mondays and Fridays during two different weeks at workCarlsson, Amelie January 2016 (has links)
Background: Microscopy at work involves a combination of external exposures that pose an increased risk for eye-neck/shoulder symptoms such as; visually demanding near work, eye-hand coordination, static work postures and repetitive work. Objectives: To explore the pattern of fluctuations in eye-neck/shoulder symptoms and the reproducibility of these fluctuations during separate workdays and workweeks, for individuals who regularly perform microscopic duties at work. Method: Data was collected at 8 different times for all participants (n=16); Monday morning and afternoon and Friday morning and afternoon, during 2 different weeks at work. Results: Musculoskeletal complaints in the neck/shoulders and symptoms of eye strain increased significantly (∆Musculoskeletal complaints; p<0,01, ∆Symptoms of eye stain; p<0,05) during the workweek. The highest levels of self-reported symptoms did not correlate with the self-reported time in microscopy during the workweek (p>0.05). The same tendency for the increments in symptoms was observed during both work weeks. Only for musculoskeletal complaints did the increments of symptoms correlated with one another (p<0.05). Conclusion: The results indicate that microscopy at work is a risk factor, primarily for increased musculoskeletal complaints in the neck/shoulders. More studies are needed to assess the relationship between microscopy at work and the onset and development of eye-neck/shoulder complaints. / Bakgrund: Mikroskopering som arbetsuppgift medför en kombination flera aspekter av extern exponering som innebär ökad risk för muskuloskeletala besvär och besvär från ögonen; synkrävande närarbete med krav på öga-hand koordination, låsta arbetsställningar som medför långvarigt lågintensivt muskelarbete i nacke och axel/skuldra, samt repetitiva arbetsmönster. Trots det har mycket få studier publicerats inom området sedan början av 1980-talet. Syfte: Att undersöka variationer av muskuloskeletala besvär i nacke-axel/skuldra och besvär från ögonen under arbetsdagen och arbetsveckan, samt att undersöka upprepbarheten av variationer under arbetsdagen och arbetsveckan för personer som mikroskoperar i arbetet. Metod: Studien genomfördes med en webbaserad enkät. Datainsamling skedde vid 8 tillfällen; måndag förmiddag och eftermiddag samt fredag förmiddag och eftermiddag, under två separata arbetsveckor. Studiedeltagarna kom från en elektronisk industri (n=11) och en laboratoriemedicinsk enhet (n=6). Studien hade ett bortfall (n=1). Resultat: Muskuloskeletala besvär i nacke-axel/skuldra och värk/överansträngning i ögon ökade signifikant (∆Muskuloskeletala besvär; p<0,01, ∆Värk/överansträngning i ögon p<0,05) under arbetsveckan. De högsta nivåerna av besvär kunde inte relateras till deltagarnas skattade tid i mikroskopering under arbetsveckan. Samma trend av ökning i besvär kunde ses för både arbetsvecka 1 och 2. Enbart för muskuloskeletala besvär i nacke-axel/skuldra så korrelerade ökningar under arbetsvecka 1 signifikant med ökningar under arbetsvecka 2 (p<0,05). Slutsats: Resultaten indikerar att mikroskoparbete är en riskfaktor, primärt för ökade muskuloskeletala besvär i nacke-axel/skuldra. Fler studier behövs inom området, bl.a. för att undersöka förekomst av kausalitet mellan mikroskopering som arbetsuppgift och utvecklandet av muskuloskeletala besvär i nacke-axel/skuldra samt besvär i ögon.
|
50 |
Effekt av höj- och sänkbara skrivbord efter arbetstid : Påverkas fysisk aktivitet samt skattning av fysiska besvär efter arbetstid hos kontorsanställda som använt ett höj och sänkbart skrivbordBond, Lisa January 2016 (has links)
Background: Several studies show that sedentary is harmful to humans. Despite this, the degree of sedentary increases and 75% of the total time of sedentary is at the workplace. A common way to reduce sedentary is to introduce sit-stand workstations. Studies show that this gives good effects during working hours but few have studied what those providing for effects after working hours. Objective: Study office workers to see if there is a difference in the frequency and duration of physical activity and estimation of physical problems after a working day if they were sedentary or varied its working position by using a sit-stand workstation. Method: 20 office workers measured the frequency and duration of physical activity and estimated physical problems through a diary and a questionnaire after work. Results: No significant differences were detected. Conclusions: It is not possible to draw any general conclusions from this study as the sample is small and measurement methods are only subjective. More studies are needed where you look at what happens after working hours in the future to ensure the pros and cons of sit-stand worskstations. / Bakgrund: De senaste åren har det kommit ett flertal studier som visar att stillasittande är skadligt för människan. Trots detta ökar graden av stillasittande och 75 % av den totala tiden av stillasittande sker på arbetsplatsen där kontorsarbetare är de som rapporterar högst andel stillasittande. Mot bakgrund av detta är därför arbetsplatsen ett bra forum att arbeta med hälsofrämjande insatser för att minska tiden av stillasittande. Ett vanligt sätt för att minska stillasittandet är att införa höj- och sänkbara skrivbord. Flertal studier visar att detta ger goda effekter under arbetstid. Ett område som dock är mindre forskat på är vad möjligheten att kunna variera sin arbetsposition med ett höj- och sänkbart bord har för effekter för individen efter arbetstid. Syfte: Att studera kontorsanställda för att se om det föreligger en skillnad i frekvens och duration av fysisk aktivitet samt skattning av fysiska besvär efter en arbetsdag. Detta beroende på om de varierat sin arbetsposition regelbundet genom användning av ett höj-och sänkbart skrivbord jämfört med om de intagit en sittande arbetsposition. Metod: Kvasiexperimentell studie med inompersonsdesign. 20 kontorsanställda fick mäta frekvens och duration av fysisk aktivitet samt skatta fysisk besvärsförekomst via dagbok och enkätformulär efter arbetsdagen. Resultat: Resultatet visar att det inte förelåg några signifikanta skillnader mellan om försökspersonen suttit eller varierat arbetsposition. De tendenser som kunnat påvisas är små men tyder på en något minskad frekvens och ökad duration av fysisk aktivitet efter att ha varierat arbetsposition. Skattning av fysisk besvärsförekomst var oförändrad. Slutsatser: Det går inte att dra några generella slutsatser av denna studie då urvalet är litet och mätmetoderna endast subjektiva. Fler studier behövs där man tittar på vad som händer efter arbetstid för att i framtiden kunna säkerställa för- och nackdelar med höj- och sänkbara skrivbord.
|
Page generated in 0.0392 seconds