Spelling suggestions: "subject:"orka"" "subject:"orkar""
1 |
Untersuchung des Orkans Ginger mit dem Lokal ModellRadtke, Kai Sven, Tetzlaff, Gerd 04 January 2017 (has links) (PDF)
Mit dem mesoskaligen nichthydrostatischen Modell "Lokal Modell" (LM) des Deutschen Wetterdienstes (DWD) werden die Vorgänge in einer Orkanzyklone simuliert. Als Beispiel wird das Tiefdruckgebiet Ginger aus dem Jahr 2000 dargestellt. Die meteorologischen Antriebsdaten wurden durch das globale Modell des DWD erzeugt. Die Auswirkungen von
Veränderungen verschiedener Bedingungen auf die Entwicklung der Zyklone, und vor allem auf das Windfeld, sollen untersucht werden. Dazu werden die Antriebsdaten künstlich verändert. Im Beispiel wird der horizontale Temperaturgradient geändert, und die Folge auf Druckverteilung und Windgeschwindigkeit betrachtet. Da das LM nur einen Ausschnitt aus der Atmosphäre simuliert, kommt es durch die Eingriffe in die Antriebsdaten zu Problemen am Rand. Ein Verfahren wird getestet, um diese zu vermeiden. / The development of a cyclone is simulated with the nonhydrostatic limited area model "Lokal Modell" (LM) of the German Weather Service (DWD). The cyclone Ginger which occurred in 2000 serves as an example. The forcing data were generated by the global model of the DWD. The effects of various conditions were considered contributing to the evolution of Ginger and mainly to its velocity field. For this purpose, the forcing data were artificially varied. As an example the horizontal temperature gradient was changed. The effects on the pressure field
and its corresponding velocity field are discussed. As the LM simulates only a limited area, the lateral bounds become problematic because of the manipulated forcing data. A procedure is tested, in order to prevent this problems.
|
2 |
Untersuchung des Orkans Ginger mit dem Lokal ModellRadtke, Kai Sven, Tetzlaff, Gerd 04 January 2017 (has links)
Mit dem mesoskaligen nichthydrostatischen Modell 'Lokal Modell' (LM) des Deutschen Wetterdienstes (DWD) werden die Vorgänge in einer Orkanzyklone simuliert. Als Beispiel wird das Tiefdruckgebiet Ginger aus dem Jahr 2000 dargestellt. Die meteorologischen Antriebsdaten wurden durch das globale Modell des DWD erzeugt. Die Auswirkungen von
Veränderungen verschiedener Bedingungen auf die Entwicklung der Zyklone, und vor allem auf das Windfeld, sollen untersucht werden. Dazu werden die Antriebsdaten künstlich verändert. Im Beispiel wird der horizontale Temperaturgradient geändert, und die Folge auf Druckverteilung und Windgeschwindigkeit betrachtet. Da das LM nur einen Ausschnitt aus der Atmosphäre simuliert, kommt es durch die Eingriffe in die Antriebsdaten zu Problemen am Rand. Ein Verfahren wird getestet, um diese zu vermeiden. / The development of a cyclone is simulated with the nonhydrostatic limited area model 'Lokal Modell' (LM) of the German Weather Service (DWD). The cyclone Ginger which occurred in 2000 serves as an example. The forcing data were generated by the global model of the DWD. The effects of various conditions were considered contributing to the evolution of Ginger and mainly to its velocity field. For this purpose, the forcing data were artificially varied. As an example the horizontal temperature gradient was changed. The effects on the pressure field
and its corresponding velocity field are discussed. As the LM simulates only a limited area, the lateral bounds become problematic because of the manipulated forcing data. A procedure is tested, in order to prevent this problems.
|
3 |
Svart och vitt i svensk nyhetsrapportering efter katastrofen i New OrleansJohansson, Helena, Spång, Jenny January 2006 (has links)
<p>När Orkanen Katrina härjade i New Orleans förlorade över tusen människor sina liv och ännu fler människor förlorade sina hem och bostäder. Denna händelse fick stor plats i både svensk och amerikansk massmedia.. I amerikans press har det hävdats att svarta människor ”plundrar” medan vita människor ”letar mat”. Vi är intresserade av hur händelsen, med tyngdpunkt på etnicitet och nationalitet, skildras i svensk media.</p>
|
4 |
Svart och vitt i svensk nyhetsrapportering efter katastrofen i New OrleansJohansson, Helena, Spång, Jenny January 2006 (has links)
När Orkanen Katrina härjade i New Orleans förlorade över tusen människor sina liv och ännu fler människor förlorade sina hem och bostäder. Denna händelse fick stor plats i både svensk och amerikansk massmedia.. I amerikans press har det hävdats att svarta människor ”plundrar” medan vita människor ”letar mat”. Vi är intresserade av hur händelsen, med tyngdpunkt på etnicitet och nationalitet, skildras i svensk media.
|
5 |
Collapse and the City: The Breakdown of New Orleans during Hurricane Katrina, 2005Jakobsson, Angelina January 2012 (has links)
The environment has become the center of attention in recent years. The world is at the brink of several interrelated ‘green’ crises: environmental degradation, climate change, peak oil, food crisis, and various natural disasters. Hence, there is a viable threat to society. This essay aims to explore the significance of the environment for societal collapse—with a Western world city focus. The method of choice is a literature-based critical instance case study. In this thesis, the environmentally focused collapse theories of Jared Diamond and Clive Ponting are tested on the empirical example of the city of New Orleans, USA. In 2005, New Orleans was wrecked by Hurricane Katrina. As a result, 80% of New Orleans was flooded, almost 1,800 people lost their lives, and the infrastructural systems suffered lengthy breakdowns. Consequently, the supply of basic services such as water, food, sewage, electricity, heating, communications, transportation and shelter was severely compromised. The study shows that in the specific case of New Orleans, the underlying reasons for collapse cannot be explained by ‘green’ collapse theories alone. In fact, poor wetlands management was the only environmental issue of importance. Contributing causes were various managerial flaws (including lack of financing) on all levels in terms of emergency prevention, preparedness and response, as well as long-term structural implications for social justice. Thus, the environmentally related theories of Diamond and Ponting do not prove a perfect match. Instead, the collapse of New Orleans had better been explained by a ‘root cause mix’ theory, which takes political, economic, social and environmental aspects into consideration. / Miljöfrågor har hamnat allt mer i fokus de senaste åren. Världen står på tröskeln till ett flertal miljörelaterade kriser: miljöförstöring, klimatförändring, peak oil (oljeproduktionstoppen), global matkris samt diverse naturkatastrofer. Detta medför sammantaget ett allvarligt hot mot samhället. Examensarbetet syftar till att belysa miljöns betydelse för samhällskollaps – med fokus på den västerländska staden. Den metod som tillämpas är en litteraturbaserad fallstudie. I uppsatsen testas Jared Diamonds och Clive Pontings miljöinriktade teorier om samhällskollaps på det empiriska exemplet New Orleans, USA. År 2005 ödelades New Orleans av orkanen Katrina. Så mycket som 80 % av staden drabbades av översvämning, 1 800 invånare omkom och hela infrastrukturen bröt samman. Katastrofen fick därmed allvarliga konsekvenser för grundläggande samhällsfunktioner som försörjningen av vatten, livsmedel, avlopp, elektricitet, värme, kommunikationer, transporter samt boende. Studien visar att miljöorienterade teorier om samhällskollaps inte fullt ut kan förklara grundorsakerna till det sammanbrott som skedde i New Orleans. Den enda miljörelaterade orsaken av betydelse var inadekvat skötsel av våtmarkerna. Bidragande faktorer var istället bristande politisk styrning (inklusive otillräcklig finansiering) på alla nivåer vad gäller förebyggande, beredskap och hantering av kriser, samt långvariga strukturella hinder för social rättvisa. Slutsatsen blir därför att varken Diamonds eller Pontings miljöinriktade teorier träffar helt rätt. För större träffsäkerhet, borde New Orleans’ sammanbrott förklaras med en teori som förutom miljöfaktorer även innefattar politiska, ekonomiska och sociala aspekter.
|
Page generated in 0.0444 seconds