Spelling suggestions: "subject:"prehospital vår""
1 |
Specialistutbildade sjuksköterskans uppfattning av att kunna identifiera patienter med misstänkt stroke inom den prehospitala vården / Specialist educated nurses perception of identifying patients with stroke in the prehospital careBexell, Tove, Johansson, Maria, Sarman, Stefan January 2015 (has links)
I Region Skåne finns tydliga behandlingsriktlinjer gällande prehospitalt omhändertagande av patienter med misstänkt stroke i vårdprogrammet "Rädda hjärnan". Det saknas ett enhetligt bedömningsinstrument som specialistutbildade sjuksköterskor inom ambulans kan använda för att känna sig säkrare och tryggare i sin identifiering av patienter med misstänkt stroke. Syftet med studien var att undersöka specialistutbildade sjuksköterskors uppfattning av att kunna identifiera patienter med misstänkt stroke inom den prehospitala vården. Studien genomfördes med en kvantitativ ansats i form av enkätundersökning som delades ut till 35 specialistutbildade sjuksköterskor. Resultatet av studien visade att en majoritet av respondenterna upplevde att det hade underlättat med ett enhetligt bedömningsinstrument i deras bedömning av patienter med misstänkt stroke. Det framkom även att respondenterna upplevde en större säkerhet med att fastställa debuttiden med hjälp av anhöriga eller vittnen, jämfört med om bedömningen gjordes enbart med hjälp av patienten. Det framkom även att respondenterna kände sig relativt säkra på när vårdprogrammet skulle aktiveras, trots att över hälften upplevde att det inte fanns klara direktiv om hur en neurologisk undersökning skall utföras. Vår rekommendation för vidare utbildning är en gemensam stroke dag för alla medarbetare i vårdkedjan. Om fler patienter kommer under behandling snabbare kan det vara en samhällsekonomisk besparing på grund av mindre restsymtom och kortare vårdtider.
|
2 |
Etiska dilemman inom ambulanssjukvården. : Upplevelser och hantering.Wallerius-Gozzi, Tina, Wall, Ditte January 2010 (has links)
No description available.
|
3 |
Etiska dilemman inom ambulanssjukvården. : Upplevelser och hantering.Wallerius-Gozzi, Tina, Wall, Ditte January 2010 (has links)
No description available.
|
4 |
Användning av säkerhetsbälte i vårdutrymmet i ambulansen : Ur sjuksköterskans synvinkelBlixt, Louise, Andersson, Ann-Sofie January 2016 (has links)
I Sverige finns ca 700 ambulanser som varje år genomför ca 1 000 000 resor. Under 2010-2015 rapporterades det i Sverige in 57 vägtrafikolyckor där ambulanser var inblandade, vilket ledde till personskador på 93 individer. Forskning visar att ambulansbesättningar som transporterar allvarligt sjuka patienter bryr sig mindre om sin egen säkerhet än vad de brukar göra, ju sjukare patienten är och ju fortare ambulansen kör desto mindre använder de bälte. Vårdarna var ofta tvungna att knäppa loss sig för att nå adekvat utrustning. Syftet med denna studie var att undersöka sjuksköterskans uppfattning om användandet av säkerhetsbälte i ambulansen, både gällande sig själv och patienten. En kvalitativ intervjustudie genomfördes med enskilda intervjuer. Kvalitativ innehållsanalys med induktiv ansats användes som analysmetod. Resultatet av studien sammanfattas i det övergripande temat ”Anpassa sig efter situationen” och består av fyra subteman: ”Patientens tillstånd och säkerhet”, ”Kollegans körsätt och kommunikation”, ”Personliga attityder” och ”Känsla av falsk säkerhet”. Sjuksköterskorna valde ibland bort att använda sitt eget säkerhetsbälte för att kunna ge patienten en god vård. De motiverade detta val med att de ansåg att de prioriterade patientsäkerheten framför sin egen säkerhet. Detta kan dock leda till en ökad risk för skada både på sjuksköterskan och patienten i vårdutrymmet. För att öka följsamheten gällande säkerhetsbältesanvändning är det viktigt att flera studier utöver denna genomförs utifrån olika synvinklar, exempelvis patientens upplevelse av transporten.
|
5 |
Prehospital vätskebehandling vid stort trauma ur en sjuksköterskas perspektiv : En systematisk litteraturstudieHörger, Thomas, Törning, Andreas January 2012 (has links)
The aim of this study was to determine which type of fluid to use in trauma care to improve patient survival. The method used was a systematic review, where a total of 18 studies were reviewed and 13 included in the results. The inclusion criteria used in this study were Randomized controlled trial, or studies relevant for the purpose, written in English and published during the last ten years. The studies were identified in the PubMed data base. The results showed that in trauma with hypovolaemia, colloid infusion has a better effect than infusion of crystalloid fluid on blood pressure and colloid infusion reduced the body's cascade systems in a beneficial way. Colloid infusion administered to head injury patients lowered their intracranial pressure more than crystalloid infusion. In conclusion, the studies reviewed showed that colloid infusion resulted in a longer beneficial effect on blood pressure and trauma response at lesser volumes administered than crystalloids. Colloids could therefore be recommended as the first choice in the initial care of trauma patients. / Syftet med studien var att undersöka vilken typ av infusion som bör användas i det akuta skedet vid stort trauma för att säkerställa patientens överlevnad. Metoden som användes var systematisk litteraturöversikt, där 13 studier utgjort resultatet i denna undersökning. Inklusionskriterierna var RCT eller för syftet relevanta studier med hög eller medelhög kvalitet, skrivna på engelska och publicerade de senaste tio åren. Studierna hittades via databasen Pubmed. Resultatet visade att kolloider har en bättre effekt när det gäller att stabilisera blodtrycket och gynnsamt minska kroppens kaskadsystem, främst vid trauma som föranlett hypovolemi, jämfört med infusion med kristalloid vätska. Kolloid infusion i samband med skallskada sänkte det intrakraniella trycket i högre utsträckning än kristalloid infusion. Slutsatsen är att då studierna i denna undersökning påvisar att kolloider ger en längre gynnsam effekt, vid mindre infunderad mängd än vid kristalloider med avseende på blodtryck och traumasvar, skulle dessa kunna rekommenderas som förstahandsvalet vid det initiala omhändertagandet av den hypovolema traumapatienter.
|
6 |
Ambulanssjuksköterskans beskrivning av ett bra bemötande av föräldrar till sjuka barnHultman, Marcus, Modin, Erik January 2014 (has links)
Ambulanssjuksköterskor möter i sitt yrke ofta föräldrar när de ska ta hand om barn som har råkat ut för sjukdom eller olycka. Syftet med examensarbetet var att undersöka vad ambulanssjuksköterskorna anser vara ett bra bemötande av föräldrar till sjuka barn. Studien genomfördes som en semistrukturerad intervjustudie. Nio ambulanssjuksköterskor intervjuades och intervjuerna har analyserats med en kvalitativ innehållsanalys. Analysen resulterade i fyra kategorier. Studiens informanter betonade vikten av att vara kompetent och professionell. Vidare kunde ambulanssjuksköterskorna ofta använda sig av humor och sitt kroppspråk i bemötandet av föräldrarna. I intervjuerna framkom också vikten av att informera föräldrarna, att försöka få dessa delaktiga i vården samt att som ambulanssjuksköterska ha ett helhetsperspektiv. Den underliggande meningen i kategorierna tolkades som ett tema: Ambulanssjuksköterskornas bemötande av föräldrar. Resultatet visar att när ambulanssjuksköterskorna ankommer till ett larm försöker de lugna föräldrarna med hjälp av tidigare nämnda faktorer. Deltagarna menade att fokus bör ligga på patienten, men att man ändå måste försöka bemöta föräldrarna på något sätt. Diskussionen menar att som ambulanssjuksköterskorna bör kommunicera med föräldrarna, samtidigt som det är vissa egenskaper som är önskvärda att ha. Vidare bör föräldrarna få känna sig delaktiga i vården av deras barn. Resultaten jämförs med tidigare forskning inom området. Slutsatsen visar att ett tidigt bra bemötande lägger en stabil grund för ett vidare positivt möte mellan föräldrar och personal.
|
7 |
Sjuksköterskors erfarenheter och upplevelser av att förebygga och behandla patienter med hypotermi prehospitalt / Nurses' experiences of preventing and treating patients with hypothermia in prehospital careSvensson, Caroline January 2017 (has links)
SAMMANFATTNING Bakgrund: Hypotermi definieras som en kroppstemperatur <35grader Celsius. Dödsfall uppstår varje år på grund av hypotermi. Bästa sättet att förhindra och behandla patienter med hypotermi är att aktivt tillföra värme, till exempel genom ett värmande täcke. Syfte: Syftet med studien var att beskriva sjuksköterskors erfarenheter och upplevelser av att förebygga hypotermi och behandla patienter med hypotermi prehospitalt. Metod: Datainsamlingen skedde genom två fokusgruppsintervjuer med totalt åtta sjuksköterskor. Inklusionskriterierna var sjuksköterskor som arbetat inom prehopital vård minst ett år. Data analyserades med manifest och latent innehållsanalys Resultat: Analysen resulterade i ett övergripande tema, Hypotermi - det förbisedda ämnet. Detta tema beskrev att hypotermi ofta sågs som en sekundär del av patientens åkomma och delar av dokumentationen utelämnades och rapporterades istället muntligt. Deltagarna ansåg att materialtillgången i ambulanserna hade brister och det material som funnits användes sällan. Sjuksköterskorna saknade bland annat ett värmetäcke. En osäkerhet fanns hos deltagarna och tog då hjälp av läkare för att besluta om att inleda hjärt- och lungräddning. RETTS gav stöd i när en patient räknades som hypoterm. Faktorer som påverkade omhändertagandet av patienten var bland annat närheten till sjukhuset. Konklusion: Patienter med hypotermi påträffades oftare än vad många trodde, men sjuksköterskorna prioriterade oftast behandlingen av patientens andra åkommor. Hypotermi är ett ämne som inte får en stor roll under utbildningar och i arbetslivet, men är en av de tre delarna i dödens triad. Denna studie har det lett till ökad kunskap om vilka brister som finns. Detta leder till en förbättrad omvårdnad av patienten. Vidare forskning behövs inom den prehospitala vården för att aktualisera ämnet och minska lidande hos patienten. Nyckelord: Hypotermi, Prehospital vård, Sjuksköterskor, Ambulanssjuksköterskor, Ambulanssjukvård, Erfarenheter, Upplevelser Keywords: Hypothermia, Prehospital care, Nurses, Ambulance nurses, Ambulance, Knowledge, Experiences
|
8 |
"Barn är speciella" : Ambulanssjuksköterskors upplevelser av att vårda sjuka och skadade barnGunnarsson , Sandra, Tegnér, Hanna January 2009 (has links)
<p> The aim of this study was to explore Swedish ambulance nurses experiences in caring for sick or wounded children.</p><p><p>Method: A qualitative interview study with a descriptive/ explorative design. The sample consists of 10 ambulance nurses, both men and women, with varying years within ambulance service. Trough unstructured questions the data was collected. The data was analyzed with qualitative content analysis.</p><p>Results: Compared to previous published studies the results of this study shows a broader perspective on ambulance nurses experiences in caring for sick or wounded children. The experiences were focused on following five categories:</p><p>o <em>The character of the alarm </em></p><p><p>o <em>The organization of the work </em></p><p><p>o <em>The specific in the meeting and treating of a child in an ambulance </em></p><p><p>o <em>Children who dies or suffer from a trauma </em></p><p><p>o <em>To work in an ambulance and at the same time being a parent </em></p><p><p>Conclusion: It is always special to take care of a sick or wounded child. All the informer’s expressed that it is very special to take care of children because there are many aspects to take into consideration. The care of a child is special in both positive and negative senses.</p></p></p></p></p></p></p> / <p>Syftet med studien var att undersöka ambulanssjuksköterskors upplevelser och erfarenheter av att vårda sjuka och skadade barn.</p><p>Metod: En kvalitativ intervjustudie med en beskrivande och utforskande design. Urvalet bestod av 10 sjuksköterskor, både män och kvinnor, med varierande antal tjänsteår inom ambulanssjukvården. Genom en ostrukturerad intervjumetod insamlades data som analyserats med hjälp av kvalitativ innehållsanalys.</p><p>Resultat: Jämfört med tidigare publicerad forskning visar resultatet i denna studie ett bredare perspektiv kring ambulanssjuksköterskors upplevelser vid vården av sjuka och skadade barn. Ambulanssjuksköterskornas upplevelser fokuserades kring följande fem kategorier:</p><p>o <em>Larmets karaktär </em><p>o <em>Att organisera arbetet </em><p>o <em>Det speciella med att bemöta och vårda barn i ambulans </em><p>o <em>Barn som dör eller drabbas av trauma </em><p>o <em>Att arbeta i ambulans och samtidigt vara förälder </em><p>Slutsats: Att som ambulanspersonal åka på larm till ett sjukt eller skadat barn upplevs alltid vara speciellt, i både positiv och negativ bemärkelse. Det är många aspekter att ta hänsyn i vården och bemötandet av barn.</p></p></p></p></p></p>
|
9 |
"Barn är speciella" : Ambulanssjuksköterskors upplevelser av att vårda sjuka och skadade barnGunnarsson , Sandra, Tegnér, Hanna January 2009 (has links)
The aim of this study was to explore Swedish ambulance nurses experiences in caring for sick or wounded children. Method: A qualitative interview study with a descriptive/ explorative design. The sample consists of 10 ambulance nurses, both men and women, with varying years within ambulance service. Trough unstructured questions the data was collected. The data was analyzed with qualitative content analysis. Results: Compared to previous published studies the results of this study shows a broader perspective on ambulance nurses experiences in caring for sick or wounded children. The experiences were focused on following five categories: o The character of the alarm o The organization of the work o The specific in the meeting and treating of a child in an ambulance o Children who dies or suffer from a trauma o To work in an ambulance and at the same time being a parent Conclusion: It is always special to take care of a sick or wounded child. All the informer’s expressed that it is very special to take care of children because there are many aspects to take into consideration. The care of a child is special in both positive and negative senses. / Syftet med studien var att undersöka ambulanssjuksköterskors upplevelser och erfarenheter av att vårda sjuka och skadade barn. Metod: En kvalitativ intervjustudie med en beskrivande och utforskande design. Urvalet bestod av 10 sjuksköterskor, både män och kvinnor, med varierande antal tjänsteår inom ambulanssjukvården. Genom en ostrukturerad intervjumetod insamlades data som analyserats med hjälp av kvalitativ innehållsanalys. Resultat: Jämfört med tidigare publicerad forskning visar resultatet i denna studie ett bredare perspektiv kring ambulanssjuksköterskors upplevelser vid vården av sjuka och skadade barn. Ambulanssjuksköterskornas upplevelser fokuserades kring följande fem kategorier: o Larmets karaktär o Att organisera arbetet o Det speciella med att bemöta och vårda barn i ambulans o Barn som dör eller drabbas av trauma o Att arbeta i ambulans och samtidigt vara förälder Slutsats: Att som ambulanspersonal åka på larm till ett sjukt eller skadat barn upplevs alltid vara speciellt, i både positiv och negativ bemärkelse. Det är många aspekter att ta hänsyn i vården och bemötandet av barn.
|
10 |
Nytt sätt att arbeta på inom prehospital vård : en studie om fast och rörlig arbetskraftBergman, Camilla, Nordman, Susanne January 2015 (has links)
De olika landstingen i Sverige bedriver den prehospitala vården utifrån olika styrning, verksamheten har en avsaknad av en gemensam styrning, samordning och nationella riktlinjer. Flera landsting i Sverige har svårigheter att bibehålla arbetskraft inom verksamheten, med detta menas att i vissa fall tenderar verksamheten till att inte kunna hantera att bemanna ambulanserna. Studien uppmärksammar en rad samhälleliga förändringar som skett under nittiotalet och som har inneburit en rad förändringar avseende ökade krav på bland annat rörlighet och flexibilitet för både organisationen och individen. Dessa förändringar påverkar förutsättningarna för den prehospitala vården och de individer som är yrkesverksamma i den. Studien undersöker arbetskraftens upplevelser utifrån deras yrkesroll, belöningssystem och lönesystem, arbetskraftens tillfredsställelse i arbetet och även förutsättningarna för att kunna vara hantverksskicklig. Arbetsklimatet inom prehospital vård har förändrats och verksamheten har fått en tydligt ökad omsättning av arbetskraft. Arbetskraften tenderar till att saluföra sin arbetskraft utifrån olika belöningssystem till arbetsgivare som är villiga att betala, flera arbetsgivare flyger in arbetskraft till sin verksamhet.
|
Page generated in 0.1833 seconds