Spelling suggestions: "subject:"tillfälliga föräldrautbildning,"" "subject:"tillfälliga föräldrapar,""
1 |
Vem tar hand om barnet? : En studie av mäns uttag av ersättning för vård av sjukt barnEckardt, Sanna, Knief, Johanna January 2006 (has links)
<p>Ett av målen för svensk familjepolitik är att utjämna den sneda fördelningen i uttaget av familjeförsäkringen. Inom familjeförsäkringen hittas segmentet för den tillfälliga föräldrapenningen och i denna, ersättningen för vård av sjukt barn. Två modeller, med olika antal variabler, används för att åskådliggöra sambandet mellan andel barn som bor i traditionell kärnfamilj och andel nettodagar män tar ut för vård av sjukt barn. Resultatet påvisar att uttaget av nettodagar könen emellan är jämnare fördelat inom gruppen traditionell kärnfamilj än för den totala gruppen föräldrar. I Sverige lever idag omkring 78 procent av barn i åldern ett till elva år inom den traditionella kärnfamiljen.</p>
|
2 |
Vem tar hand om barnet? : En studie av mäns uttag av ersättning för vård av sjukt barnEckardt, Sanna, Knief, Johanna January 2006 (has links)
Ett av målen för svensk familjepolitik är att utjämna den sneda fördelningen i uttaget av familjeförsäkringen. Inom familjeförsäkringen hittas segmentet för den tillfälliga föräldrapenningen och i denna, ersättningen för vård av sjukt barn. Två modeller, med olika antal variabler, används för att åskådliggöra sambandet mellan andel barn som bor i traditionell kärnfamilj och andel nettodagar män tar ut för vård av sjukt barn. Resultatet påvisar att uttaget av nettodagar könen emellan är jämnare fördelat inom gruppen traditionell kärnfamilj än för den totala gruppen föräldrar. I Sverige lever idag omkring 78 procent av barn i åldern ett till elva år inom den traditionella kärnfamiljen.
|
3 |
Den rationella individen – En lagbrytare? : En studie av överutnyttjandet av tillfällig föräldrapenning vid införandet av en karensdag i det svenska sjuklönesystemetBerg, Robert, Sandström, Mikael January 2007 (has links)
<p>The goal of this paper is to examine whether the introduction of a qualifying day in the use of sick insurance in the Swedish welfare system resulted in an increase in the use of parental benefits as substitute to avoid the qualifying day. We believe that this could be the case because of the higher gain from the welfare system. We use OLS to perform a linear regression from a data set from the data base LINDA during 1991-1996. The results in this paper are that there is a significant increase in the parental benefit after the reform although there is a negative trend for parental benefit during the examined period.</p> / <p>Syftet med denna uppsats är att undersöka hur införandet av en karensdag i det svenska sjukförsäkringssystemet påverkade uttaget av tillfällig föräldrapenning för vård av sjukt barn. Tidigare studier påvisar att individer som har möjlighet att utnyttja förmånen, väljer att sjukanmäla barnet trots egen sjukdom för att minska inkomstbortfallet. Vi utför en linjär regressionsanalys på datamaterialet, bestående av paneldatabasen LINDA för åren 1991-1996. Resultaten påvisar en signifikant ökning i uttaget av tillfällig föräldrapenning i vår population efter införandet av en karensdag, samtidigt som en negativ trend i uttaget observeras.</p>
|
4 |
Den rationella individen – En lagbrytare? : En studie av överutnyttjandet av tillfällig föräldrapenning vid införandet av en karensdag i det svenska sjuklönesystemetBerg, Robert, Sandström, Mikael January 2007 (has links)
The goal of this paper is to examine whether the introduction of a qualifying day in the use of sick insurance in the Swedish welfare system resulted in an increase in the use of parental benefits as substitute to avoid the qualifying day. We believe that this could be the case because of the higher gain from the welfare system. We use OLS to perform a linear regression from a data set from the data base LINDA during 1991-1996. The results in this paper are that there is a significant increase in the parental benefit after the reform although there is a negative trend for parental benefit during the examined period. / Syftet med denna uppsats är att undersöka hur införandet av en karensdag i det svenska sjukförsäkringssystemet påverkade uttaget av tillfällig föräldrapenning för vård av sjukt barn. Tidigare studier påvisar att individer som har möjlighet att utnyttja förmånen, väljer att sjukanmäla barnet trots egen sjukdom för att minska inkomstbortfallet. Vi utför en linjär regressionsanalys på datamaterialet, bestående av paneldatabasen LINDA för åren 1991-1996. Resultaten påvisar en signifikant ökning i uttaget av tillfällig föräldrapenning i vår population efter införandet av en karensdag, samtidigt som en negativ trend i uttaget observeras.
|
5 |
“Jag har inte tid” : En kvalitativ studie om föräldrapars förhandlingar vid vård av sjukt barnSandin, Niklas January 2014 (has links)
The purpose of this paper is to create an understanding of the negotiation process behind the decision of who will stay at home with a sick child and to develop the knowledge of the mechanisms considered to affect the negotiation process, in particular, the mechanisms likely to contribute to an uneven use of care leave. In the study six interviews were conducted with three sets of parents. These interviews were then analysed with Janet Finch’s (1989) definition of negotiation of family responsibilities. The study finds that the negotiation on care leave is a result of the negotiation of the shared view of reality. This image is in turn influenced by a number of institutional aspects such as job design, relative resources, and the couple's ideological points. Previous studies that found that relative resources, converted to salary, affects the distribution greatest. Instead the results of this study points out that the nature of work is most important for how parents divide their care leave. If one parent have work that easier can be pushed forward or to be away from, the latter tend to be the one who stays at home. This arrangement, however, is affected by a number of other factors. For example, the ideas of a fair distribution of care leave counteract this tendency.
|
6 |
Klarspråk för vem? : - uppfattningar om språket i Försäkringskassans beslutsbrev ur språkvårdarens, handläggarens och mottagarens perspektivMontecinos, Elin January 2021 (has links)
De flesta myndighetstexter skrivs idag med utgångspunkt i att språket ska vara vårdat, enkelt och begripligt enligt språklagens klarspråksparagraf, men vilken potential finns egentligen i denna typ av språkvård? Klarspråksarbetet på Försäkringskassan är både omfattande och prisbelönt och syftet med denna undersökning är att beskriva förutsättningarna för Försäkringskassans klarspråksintention att komma medborgarna till del i form av begripliga beslutsbrev. För detta syfte har jag i intervjuer och enkäter undersökt språkvårdares, handläggares och potentiella mottagares uppfattningar om språket i beslutsbrev. Min undersökning visar att brevmallar, skrivstöd och utbildning är språkvårdens viktigaste verktyg för att förmedla klarspråkstanken till handläggarna. Brevmallarna verkar fungera effektivt, medan genomslagskraften för skrivstöd och utbildning framstår som mer begränsad. Ett kommunikationsglapp mellan språkvårdare och handläggare verkar ibland dessutom utgöra hinder för förmedlingen av klarspråk, liksom de komplexa klarspråksidealen. Det juridiska innehållet och ofta negativa budskapet i beslutsbreven är utmaningar som ställer höga krav på handläggarna som skribenter och ju mer komplext ärendet är, desto högre blir kraven på handläggarnas språkliga förmåga och desto större blir det individuella avtrycket i brevet. Komplexiteten och brevens känsliga innehåll till trots, är språkvårdarna eniga med handläggarna om att brevmallarna utgör en bra grund att utgå från i skrivandet. Men trots att det i första läget är handläggarna som ska använda mallarna i syfte att verkställa språkvårdens avsikter, är det den slutliga mottagaren av det färdiga brevet som är i fokus vid utformningen av brevmallarna. Handläggarna betraktas alltså inte som primära mottagare av mallarna. Det finns också en enighet om att beslutsbrevet i slutändan måste vara begripligt för mottagaren. Samtidigt har språkvårdare och handläggare olika uppfattningar om vad som främst ska begripliggöras, vilket får effekter på det språkliga uttrycket. Språkvårdarna fokuserar på mottagarperspektivet, medan handläggarna snarare har ett ärendeperspektiv. De skilda utgångspunkterna skapar olika ideal för vad som betraktas som ett tydligt brev. Sammantaget visar undersökningen på dilemman i både förmedlingen och förvaltningen av klarspråksintentionen. Brevmallarna verkar dock tas emot och fungera väl och kanske kan de bli ännu mer effektiva verktyg i klarspråksarbetet om handläggarna inkluderas som mottagare. Därför är det relevant att i framtida forskning närmare undersöka på vilket sätt brevmallarna kan utvecklas för att ytterligare tydliggöra klarspråksintentionen.
|
Page generated in 0.0968 seconds