Spelling suggestions: "subject:": funktionsinriktad musikterapi"" "subject:": funktionsinriktad musikterapin""
31 |
FMT och motivation : Metoden som ger lust till eget handlandeKallin, Margaretha January 2010 (has links)
Motivation är en kraft som driver oss framåt mot ett mål. För att komma fram till målet, krävs det energi, ofta i form av rörelse, som leder till handling. Personer med funktionsnedsättning i någon form, kan ha svårighet att hitta den rätta energin. Med stöd av Funktionsinriktad Musikterapi – FMT, finns möjlighet att locka fram spontana handlingar som leder till ökad helhetsutveckling hos individen. Under min utbildning till FMT-terapeut vid Musikhögskolan Ingesund i Arvika, som tillhör Karlstads universitet, har jag haft praktik med två barn med diagnosen autism och intellektuell funktionsnedsättning. Syftet med examensarbetet är att berätta om mitt FMT-arbete med dessa båda, beskriva FMT-metoden samt redogöra för hur jag med stöd av metodens speciella arbetssätt skapar en kommunikation mellan oss. I min slutsats kommer jag fram till att jag med stöd av metoden, tillsammans med trygghet, samverkan och integration öppnar vägar för barnens motivation att utföra en egen handling.
|
32 |
FMT – ur ett utvecklingsperspektivWessman, Josefin January 2013 (has links)
Med följande examensarbete vill jag försöka beskriva FMT-metoden, dess uppkomst och hur den fungerar i praktiken. Jag har valt att se på metoden utifrån ett utvecklings-psykologiskt perspektiv. Därför har jag valt att beskriva utvecklingsbegreppet, lite av dess historia och den utvecklingssyn som råder idag. FMT-metoden ställs i det här arbetet inför dagens utvecklingssyn. För att belysa hur FMT-metoden ter sig i praktiken finns även fallbeskrivningar av arbetet med två personer. Även det arbetet har jag försökt se och beskriva ur ett utvecklings-perspektiv. Min slutsats är att FMT-metoden kan möta upp med dagens utvecklingssyn. Det här sker dock inte per automatik utan ligger på varje terapeuts ansvar. Därför bör terapeuten vara medveten om och ständigt utvärdera sin egen människo- och utvecklingssyn, samt sitt eget förhållningssätt till dessa frågor.
|
33 |
FMT – en plats i skolan! : för lättare läs- och skrivinlärningHiding Olsson, Marie January 2013 (has links)
I detta examensarbete beskriver jag FMT-metoden, Funktionsinriktad MusikTerapi. Mitt syfte har varit att ta reda på hur FMT kan stödja elever med läs- och skrivsvårigheter i skolan. Jag beskriver i två fallbeskrivningar hur jag har arbetat med FMT med två elever som har läs- och skrivsvårigheter. Min slutsats är att FMT har en plats i grundskolan. Med FMT som resurs, skulle fler elever kunna fångas upp och få stöd med läs- och skrivinlärning. Fler elever skulle kunna ta till sig skolans undervisning och därigenom klara skolans mål.
|
34 |
En bra början : FMT som stöd inför skolstarten för barn i förskola/förskoleklassSäll, Maria January 2013 (has links)
I detta examensarbete beskriver jag Funktionsinriktad MusikTerapi – FMT. Hur metoden vuxit fram och hur den fungerar i praktiken. Mitt syfte har varit att beskriva hur FMT kan vara ett stöd i utvecklingen för barn i förskola/förskoleklass. Jag beskriver i två fallbeskrivningar mitt arbete med två adepter, som är två 6-åringar utan diagnoser. Jag beskriver också barns kognitiva och motoriska utveckling då det är två områden som hänger starkt samman och är viktiga delar i FMT-arbetet. Min slutsats är att FMT kan underlätta skolstarten för dessa barn genom att: Självsäkerheten har ökat Energin kan läggas på rätt saker när stabiliteten utvecklats och blivit bättre Handgreppet har utvecklats Läsriktningen har bearbetats och utvecklats Sidoskillnaden inte är för stor De har utvecklat sin förmåga till problemlösning och att kunna arbeta självständigt
|
35 |
Musikens helande kraft : En kvalitativ och explorativ undersökning av hur funktionsinriktad musikterapi förändrar vuxna med neurologiska skadorJaansoo, Epp January 2013 (has links)
No description available.
|
36 |
Låt tystnaden tala : Hur kan FMT-metoden stödja barn som har Selektiv mutismMårtensson, Ann January 2011 (has links)
No description available.
|
37 |
Jag kan! : Grundskolan behöver FMTFrödin, Göran January 2011 (has links)
I detta examensarbete har jag studerat hur omgivningen, det vill säga lärare och föräldrar, upplever att fem skolbarn i grundskolans lågstadium har utvecklats under ett år med FMT. För att kunna göra det har jag skriftligen frågat några av barnens lärare samt barnens föräldrar/vårdnadshavare hur de ser på barnens utveckling. Jag har ställt den öppna frågan, hur har x utvecklats, i dina ögon, under året med FMT? och jag har bett respondenterna att tolka begreppet utveckling som de själva vill. Alla respondenter har blivit erbjudna att få se ett videosammandrag av barnens utveckling i FMT under året. De svar jag fått in pekar entydigt, om än i skiftande ordalag, mot att FMT har bidragit till barnens utveckling och stärkt deras självkänsla. Min slutsats är att FMT har en plats i grundskolans lågstadium. Med FMT som resurs skulle skolan kunna fånga upp, och stödja många av de barn som inte riktigt passar in i normen för hur ett nyblivet skolbarn ska fungera. Då skulle fler kunna följa och ta till sig skolans undervisning, fler skulle lyckas med att närma sig sin potential och därigenom nå skolans mål.
|
38 |
Alla har en plats : FMT i Svenska KyrkanMattisson, Elisabeth January 2011 (has links)
I detta examensarbete beskriver jag FMT-metoden och visar på dess möjlighet att bidra till en ökad livskvalité. Jag beskriver mitt arbete med två barn med hjärnskada och deras utveckling med FMT som stöd. Frågan jag ställde mig var om FMT stämmer med Svenska Kyrkans uppdrag. Min slutsats är att FMT har en plats i Svenska Kyrkans verksamhet och stämmer helt med Svenska Kyrkans uppdrag/Diakoni.
|
39 |
Att hitta stabilitet : med FMT-metoden som redskapAlbinson, Sara January 2013 (has links)
Med detta examensarbete vill jag redogöra för hur Funktionsinriktad MusikTerapi kom till, och vad dess metod (den s.k. FMT-metoden) går ut på. Med två fallbeskrivningar vill jag redovisa hur jag arbetat med metoden med två personer. Utifrån de två fallbeskrivningarna ska jag försöka svara på om, och hur FMT kan skapa förutsättningar för utveckling av stabilitet. Min slutsats är att jag, med hjälp av olika sätt att ställa upp instrument, användning av attribut och sätt att utforma en session, kunnat stärka och utveckla de två personernas stabilitet.
|
40 |
Neuro vadå? Ungen kan ju inte läsa! : Finns det skillnader i tankar kring och arbete med läs- och skrivsvårigheter när lärare utöver sin lärarutbildning även har kunskaper inom neurovetenskap? / Neuro What? The Kid Can’t Read! : Are there differences in ideas and work with reading and writing difficulties when a teacher in addition to their teacher training also has knowledge in neuroscience?Bergdahl, Sophie, Hultman, Helena January 2011 (has links)
Vår avsikt med denna uppsats var att undersöka huruvida det finns skillnader i tankar kring och arbete med läs- och skrivsvårigheter, om utbildade lärare även har kunskaper i neurovetenskap utifrån vidare utbildning. För att undersöka detta har vi valt att använda oss av ett frågeformulär bestående av kvalitativa intervjufrågor som metod för insamlig av data. Sex lärare deltar i undersökningen varav hälften av dessa även har en utbildning inom funktionsinriktad musikterapi, vilken har sin grund i neurovetenskap. Forskningsbakgrunden visar på vad forskare anser inom området neurovetenskap kopplat till pedagogik och läs- och skrivsvårigheter. Vi har även redogjort för den funktionsinriktade musikterapin som metod. Resultatet visar att det finns en skillnad mellan lärarna i definitionen av läs- och skrivsvårigheter. Lärare med neurovetenskapliga kunskaper ser till bakomliggande orsaker till barns läs- och skrivsvårigheter. Resultatet visar även på skillnader i hur lärare med olika bakgrund möter barns behov i arbetet med läs- och skrivsvårigheter. Lärare med kunskaper inom neurovetenskap ser barnets utveckling ur ett helhetsperspektiv, vilket ligger till grund för deras arbete med läs- och skrivsvårigheter. Det handlar om att skapa förutsättningar för barnets utveckling snarare än att träna själva svårigheten. För detta ser vi lärarkompetens som viktigaste resurs. Därför bör lärare redan under utbildningen få kunskaper i neurovetenskap och dess betydelse i arbetet med läs- och skrivsvårigheter.
|
Page generated in 0.077 seconds