Spelling suggestions: "subject:"kollaborativ konsumtion"" "subject:"collaborativ konsumtion""
1 |
Att dela eller inte dela? : Vad som möjliggör respektive förhindrar produktdelningssystem / To share or not to share? : What enables and hinders product sharing systemsGråd, Erik, Riis, Sonny January 2014 (has links)
Product sharing systems is recently starting to become a more common phenomenon. Carpools exist in more than 40 Swedish towns and both Stockholm and Gothenburg have established bicycle sharing systems. Other products for which sharing systems have been established throughout Sweden are clothing and tools. From the point of view of the consumer, product sharing systems is a form of consumption which can be placed somewhere in between renting and privately owning a product, where the consumers usually pay a membership fee or a monthly fee to have access to the products whenever they need them. The concept is relatively new, and there are many products for which product sharing systems do not exist. As a consequence, previous research in the area is scarce, with the exception of car pools. However, some research discussing product sharing systems in general exists, such as the research by Lamberton & Rose and Mont. In this thesis, previous research is further developed by analyzing what enables and hinders product sharing systems, and for what type of products these systems are suitable. A mix between a quantitative and a qualitative method is used, as both interviews with owners of sharing systems and a questionnaire survey with potential consumers are carried out. To analyze the concept, institutional and behavioral economic theory is used as well as traditional microeconomics. Both the interviews and the survey indicate that the general knowledge of product sharing systems is low and that it is hard in general for companies to reach out to new users. For the consumers, one of the biggest problems is the perceived risk of not having access to the products when they are needed. Another conclusion is that products for which variety is desired, such as clothing and books, that are used frequently, are especially suitable for product sharing systems. / Produktdelningssystem har under de senaste åren blivit ett allt vanligare fenomen. Bilpooler går att finna i över 40 orter runt om i Sverige, och i både Stockholm och Göteborg har cykeldelningssystem upprättats. Övriga produkter som delningssystem har uppkommit för på olika ställen i Sverige är bland annat kläder och verktyg. Ur konsumentens synpunkt kan delningssystemen ses som ett mellanting mellan hyrande och privat ägande, då konsumenterna oftast betalar någon sorts medlemsavgift eller månadsavgift för att få använda en produkt då de har behovet. Konceptet är relativt nytt och för många produkter finns det ännu inga produktdelningssystem. På grund av detta har produktdelning inte behandlats mycket av tidigare forskning, där undantaget är kring bildelning. En del forskning finns dock att hitta som behandlar produktdelning mer generellt, som exempelvis av Lamberton & Rose och Mont. I denna uppsats vidareutvecklas den tidigare forskningen genom att undersöka vad det är som möjliggör respektive förhindrar produktdelningssystemens uppkomst, och för vilka produkter dessa system är mest lämpade. En blandning av kvantitativ och kvalitativ metod används då både intervjuer med ägare av delningssystem och en enkätundersökning med potentiella konsumenter utförs. För att analysera konceptet använder vi oss av institutionell och beteendeekonomisk teori i kombination med traditionell mikroekonomi. Både intervjuerna och enkäterna tyder på att kännedomen om produktdelningssystem är låg och att det är svårt för företagen att nå ut till kunder. För konsumenternas del är ett av de största problemen den upplevda risken att inte ha tillgång till produkterna då de behövs. En annan slutsats som kan dras är att de produkter för vilka variation önskas, exempelvis kläder och böcker, är lämpade för produktdelning under förutsättningen att produkterna används ofta.
|
2 |
Kollaborativ konsumtion : En varierad garderobElin, Abrahamsson, Hanna, Gustafsson January 2020 (has links)
Kollaborativ konsumtion i form av kläduthyrning i fysiska butiker är ett relativt nytt och outforskat koncept som vuxit fram delvis på grund av den hårda konkurrensen från e - handeln. Konceptet kläduthyrning innebär att kunderna kan hyra utvalda klädesplagg under en bestämd tidsperiod. Kunden betalar en summa pengar som motsvarar den tiden plagget hyrs. Det nya konceptet faller inom ramen för begreppet kollaborativ konsumtion, och innebär att det nu är möjligt för individer att dela på modevaror. Konceptet kan både gynna företag, konsumenter och samhället ur såväl en ekonomisk som miljömässig aspekt då användningsgraden för varje plagg ökar. Dessutom kan konsumenterna maximera sin nytta för pengarna. En generation som fått lite uppmärksamhet i samband med kollaborativ konsumtion är generation X. Denna generation besitter karaktärsdrag som särskiljer sig från andra generationer och är bland annat en av de mest högutbildade generationen i historien. De kännetecknas av karaktärsdrag såsom självförtroende, individualism och skepsis. Dessa karaktärsdrag gör generationen till en intressant grupp att studera i förhållande till kollaborativ konsumtion. Syftet med vår studie är att identifiera vilka motiv, hinder och attityder modeintresserade individer i generation X har till deltagande i kollaborativ konsumtion i form av kläduthyrning. Vi vill även ge ett praktiskt bidrag till företag angående huruvida generation X kan vara en potentiell målgrupp för det nya konceptet. För att uppfylla studiens syfte har en kvalitativ studie genomförts, där data samlats in genom semistrukturerade intervjuer. Totalt genomfördes åtta intervjuer med individer som tillhör generation X, har ett modeintresse och som handlar moderelaterade varor minst var tredje månad. För att uppfylla studiens syfte har även teorierna Theory of reasoned action och Theory of planned behavior använts. Dessutom har även tidigare forskning kring hinder och motiv till deltagande i kollaborativ konsumtion använts. Genom detta har vi kunnat besvara studiens problemformulering: Vad är det som gör att generation X väljer att delta eller inte delta i kollaborativ konsumtion? Resultatet av studien visar att generationens främsta motiv för att delta i konceptet kollaborativ konsumtion i form av kläduthyrning är att maximera nytta för pengarna samt negativa känslor kring outnyttjade resurser. Det som visade sig kunna hindra generationens deltagande var materiellt ägande, hygien, bekvämlighet samt att det är ett okänt koncept. Företag som vill få generation X att delta i kläduthyrning behöver tänka på att tydliggöra riktlinjerna för konceptet samt kommunicera ut detta på ett sätt som generationen förstår. Dessutom behöver företagen utforma konceptet på ett sätt som gör det enkelt och bekvämt för generationen att delta.
|
3 |
Uthyrning – Ett alternativt sätt att konsumera kläder? : En undersökning om unga konsumenters attityd till att hyra kläder av modeföretagBrandt, Angelina, Sundqvist Lindh, Kim January 2016 (has links)
Masskonsumtionssamhället vi idag lever i har katastrofal inverkan på miljön. Textilindustrin och i synnerhet fast fashion är en stor bidragande faktor. Idag ligger den årliga globala textilkonsumtionen på nästan 90 miljoner ton. År 2050 förutspås en global textilkonsumtion på 250 miljoner ton per år som ett resultat av en ökad världsbefolkning, där fler än idag kommer ha möjlighet att konsumera. En projekterad resursbrist gör det av yttersta vikt att förändra våra konsumtionsvanor för att kunna möta framtidens behov av textilier. Om livslängden per plagg kan ökas och nyproduktionen av kläder minskas sparas resurser som annars förbrukas vid tillverkning. Något som möjliggör detta är kollaborativ konsumtion, som på senare år fått större uppmärksamhet i modesammanhang. Grundprincipen för kollaborativ konsumtion är tillgång framför ägande. Uthyrning som komplement till traditionell försäljning kan vara ett sätt för fler modeföretag att främja hållbar utveckling och samtidigt anpassa sina affärsmodeller till den framskridande kollaborativa ekonomin. Men vilket attityd har konsumenter till att konsumera kläder på detta sätt? Denna studie har ämnat undersöka unga konsumenters attityd till att konsumera kläder genom uthyrning från modeföretag, för vidare analysera konceptets marknadspotential. Studien utgår från två forskningsfrågor; vilken attityd har unga konsumenter till uthyrning av kläder av modeföretag? Finns det en potentiell marknad för modeföretag att hyra ut kläder? Empiri har samlats in med blandad metod. Kvantitativ data togs fram med en enkätundersökning och kompletterades med kvalitativ data från sex enskilda intervjuer. Samtidiga respondenter i båda undersökningar är mellan 18 och 35 år, vilket varit studiens målpopulation. Vårt resultat visar att det råder en öppenhet och antydan till en positiv attityd gentemot att konsumera kläder genom uthyrning, dock saknar majoriteten tillräckligt med kunskap om konceptet för att kunna bilda en klar attityd. De slutsatser vi dragit är att uthyrning av kläder i dagsläget inte passar alla modeföretag, inte alla konsumenter och inte heller alla varukategorier.
|
4 |
Fast Fashion 2.0 : en mer hållbar affärsmodellKarlsson, Matilda, Fernandes, Crystel January 2016 (has links)
Att arbeta med miljö och hållbarhet blir allt vanligare inom modesektorn. Samtidigt ställs höga krav på hastighet inom textil- och klädindustrin som pressas till att leverera trendiga, prisvärda plagg i stora volymer så snabbt och effektivt som möjligt på marknaden. Det leder ibland till överproduktion och negativ miljöpåverkan. Hur kan då den så kallade fast fashion-industrin och den mer hållbara modeindustrin samverka så att fast fashion-företag ska kunna nå en mer hållbar affärsmodell? Begreppet kollaborativ konsumtion förekommer allt oftare, vilket innebär en delad ekonomi där konsumenter får tillgång till varor utan att själva äga dem. Det leder till att överkonsumtionen av varor i samhället minskar och istället främjas den hållbara utvecklingen. Uthyrning som ett alternativ till försäljning är förekommande inom modesektorn, både som ett alternativ till den traditionella försäljningen, men även som ett substitut. Dock är det idag inte lika förekommande med uthyrning av fast fashion-kläder, detta anses därför vara ett intressant ämne att undersöka. Studiens syfte är att undersöka möjligheterna att införa uthyrning av kläder i kombination med traditionell försäljning i fast fashion-företaget Gina Tricot och därefter föreslå en möjlig affärsmodell. Studien grundas i affärsmodellen Busines model generation baserat på nio byggstenar, insamlat material i form av intervjuer och webbaserat material från tre företag. Gina Tricot representerar ett fast fashion-företag, Houdini ett livsstilsföretag med uthyrning som ett alternativ till försäljning samt Klädoteket som representerar ett hyrbaserat företag. De tre företagens affärsmodeller har jämförts med varandra samt analyserats med tidigare studier för att slutligen i en analys och diskussion besvara studiens syfte. Sammantaget har studien kunnat visa hur fast fashion-företaget Gina Tricot kan införliva det allt mer aktuella fenomenet, kollaborativ konsumtion i en ny affärsmodell. Vid ett eventuellt införande av Gina Tricot´s nya koncept kläduthyrning, kan företaget behöva förändra framförallt sex av de nio byggstenarna ur affärsmodellen Business model generation. Genom nya värdeerbjudanden, fler marknadsföringskanaler och bättre kundrelationer med utbildad butikspersonal inom hållbar konsumtion, har den nya affärsmodellen stor potential att lyckas då Gina Tricot har de ekonomiska och mänskliga förutsättningarna. Frågan ställs där emot om Gina Tricot´s fast fashion-kläder verkligen håller den kvalitet som krävs för uthyrning i det nya och mer hållbara konceptet, Fast Fashion 2.0.
|
5 |
Den enes pryl, grannens tillgång : En studie om drivkrafter och begränsningar för att delta i kollaborativ konsumtion / Your things, your neighbours gain : A study of motivations and limitations to take part in collaborative consumptionHedqvist, Johanna January 2015 (has links)
Det finns många miljömässiga och ekonomiska baksidor med de konsumtionsmönster som har utvecklats i västvärlden. Detta har lett till ökad medvetenhet kring problemen. Kollaborativ konsumtion är en företeelse som fått allt större spridning tack vare modern teknik och internet. Det innebär ett sätt att förändra konsumtionsmönstren genom att dela på materiella tillgångar. I den här pilotstudien intervjuades sju personer. Fem av dessa har valt att delta i Swinga Bazaar, en nystartad digital tjänst för kollaborativ konsumtion av föremål. De begränsningar som framkom gällande ägodelar kan delas upp i två slag: Hinder, alltså något som gör att respondenten tvekar eller avstår från att delta, och förebehåll, vilket innebär att de kan delta men på vissa villkor. Mest frekvent förekommande var förbehåll angående vem respondenterna kunde tänka sig att låna/hyra ut till. En slutsats är därför att man bör anpassa digitala tjänster för kollaborativ konsumtion till att ta detta resultat i beaktande; användarna bör ges möjlighet att välja att låna/hyra ut bara till personer de känner sedan tidigare. Ytterligare ett syfte med studien var att undersöka drivkrafter bakom valet att delta i kollaborativ konsumtion. När det gällde Swinga Bazaar var sociala relationer viktigast, men även när det gällde den generella synen på kollaborativ konsumtion angavs sociala aspekter som en av de viktigaste fördelarna. Därför är en slutsats att de aktiva användarna är viktiga som förebilder. De bör involveras i arbetet för att locka ännu fler att delta. Andra fördelar med kollaborativ konsumtion som framkom i intervjuerna var bland annat miljöskäl och möjligheten att spara pengar samt ett mer effektivt nyttjande av egna och andras ägodelar. Denna bredd av motiverande faktorer möjliggör olika tilltalssätt för att locka fler människor till att delta. / There are many social and economic downsides to the consumption patterns that have developed in the Western world. This has lead to an increased awareness·of the problem. Collaborative consumption is a phenomen that is gaining traction thanks to modern technology and the internet. It represents one way of changing consumption patterns by sharing tangible assets. In this pilot study, seven people were interviewed. Five of these have chosen to participate in Swinga Bazaar, a newly established digital service for collaborative consumption of goods. The limitations that emerged regarding belongings can be divided into two kinds: obstacles, that is, something that makes the respondent hesitate or refrain from participating, and restrictions, which means they can participate but under certain conditions. The most frequently occurring restriction concerned who the respondents were willing to lend or rent to. One conclusion is therefore that one should adapt digital servives for collaborative consumption to consider this result; the users should be given the option to lend/rent only to people with whom they are already familiar. Another aim with the study was to investigate the driving forces behind the choice to participate in collaborative consumption. In the case of Swinga Bazaar, social relations were the most important. But also concerning the general view of collaborative consumption, social aspects were identified as one of the most important benefits. Therefore, one can draw the conclusion that the active users are important as role models. They should be involved in the work to encourage even more people to participate. Other benefits of collaborative consumption emerging from the interviews were environment reasons and the possibility to save money as well as a more efficient use of their own and others belongings. This breadth of motivating factors enables different ways to attract people to take part.
|
6 |
Delat ägande ur hållbarhetssynpunkt / Shared ownership from a sustainability point of viewBrundin, Emelie January 2024 (has links)
Global warming, mainly caused by manmade greenhouse gas emissions, has led to a rapid increase in global average temperatures and thus increased extreme weather conditions. This has forced international agreements into place, such as the UN’s 2030 Agenda to ensure a sustainable future. The purpose of this study is to deepen the knowledge and promote the development of shared ownership between people within residential areas. The study focuses on prevalence, resource groups, sustainability attitudes and motivational factors related to shared ownership. A survey was designed and distributed via various platforms to collect data. Although the aggregate data revealed significant differences, the responses within different demographic groups did not exhibit any statistically significant differences. The results of the survey show that most respondents do not currently engage in shared ownership. They generally have a positive view of the concept, with particular interest in handheld tools and leisure equipment. Economic factors were considered as their primary motivation concerning the sustainability aspects for participating in shared ownership, followed by environmental and social aspects. The major barriers to adopting shared ownership were identified as lack of availability, reliability, responsibility and communication, while clear information and structured systems could enhance participation. In conclusion, to improve and increase adoption of shared ownership improved information, structure and accessibility are needed.
|
7 |
Kläduthyrning - framtidens textila konsumtionssätt? : En undersökning av möjligheter för prenumerationsbaserad uthyrning av textila friluftsprodukter i Sverige / Clothing rental - the textile consumption of the future? : A research of possibilities of renting outdoor clothing through a subscription service.Lind, Amelia, Hageström, Anneli January 2019 (has links)
Denna studie undersöker möjligheter för utveckling av prenumerationsbaserad uthyrning av friluftskläder med utgångspunkt i pilotprojektet lanserat av företag X. Detta genom att besvara om det finns intresse och en potentiell marknad för uthyrning via prenumeration av friluftskläder, vad som krävs av en uthyrningstjänst för att konsumenter ska övergå till att prenumerera på att hyra sina kläder istället för att köpa nya, samt hur ett koncept kan utformas där utbudet upplevs som tillräckligt och personligt för varje kund. Studien drivs genom blandad metod och en abduktiv metodansats. Resultatet visar att det finns en potentiell marknad för prenumerationsbaserad uthyrning av friluftskläder men att många konsumenter inte känner behov att byta ut plaggen lika ofta som om det hade varit vardagskläder. Studiens respondenter är främst intresserade av paketerbjudande baserat på aktivitet. Bland de som inte är intresserade av att hyra alls svarar majoriteten att det är på grund av att de vill ha sina kläder tillgängliga hela tiden. För att locka konsumenter att hyra istället för att köpa krävs ett mervärde som inte fås vid köp. Detta skulle kunna skapas genom en gemenskap där användarna kan dela historier och bilder, men också genom prisfördelar, tillgänglighet och anpassningsbarhet. Utbudet bör vara personligt anpassat utifrån användarens intressen och planerade aktiviteter, men med möjlighet för viss valfrihet. Säsongsbaserad uthyrning är ett intressant alternativ då många respondenter gärna behåller plaggen en längre tid. Vidare diskuteras logistiklösningar med representanter som anordnar bytestillfällen i mindre städer där det inte finns möjlighet att ha en butik, samt vikten av att nischa sig mot en smalare kundgrupp snarare än gemene man. Det konstateras även att det krävs en större attitydförändring för att ändra konsumenters vanor och beteende från att köpa till att hyra istället. / This study investigates possibilities for the development of subscription based rental of outdoor clothing, with a base in a test project launched by company X. The study examines if there is a potential market for subscription-based outdoor clothing rental, what is required from such a service for consumers to switch from buying to renting their clothes and how such a concept can be designed to make the product range feel sufficient and personal for every customer. The study is implemented with a mixed method. The result is proving that there is a potential market for subscription based outdoor-clothing rental, but that many consumers don’t have the same need to update their outdoor clothes as often as their everyday clothes. The respondents are most interested in a package-offer based on their activities. Among the ones not interested in subscription based rental, the majority answered it’s because they want their clothes available at all times. Added value is needed to attract consumers to rent instead of buy, which could be gained by creating a community among the users. Other important aspects to gain value is through price advantages, availability and flexibility. The product range should be personally adjusted but with freedom of choice. Seasonal based subscription is an interesting option since many of the respondents want to use the product for a longer time. Logistic solutions are also discussed in the study and one option is to use agents who arranges swaps in smaller cities where there are no stores. The importance of focusing on a niched consumer are displayed, as well as the need of a great change in consumer attitude to be able to change habits and consumer behaviour.
|
8 |
En attitydundersökning : Konsumenters inställning till att hyra kläder och köpa second hand / An attitude survey : Consumers’ attitude to renting clothes and buying secondhandLjungberg, Mathilda, Åqvist Mårtensson, Emma, Paulsson, Fanny January 2021 (has links)
Dagens konsumenter blir allt mer uppmärksammade på modeindustrins konsekvenser för miljön. Samtidigt har intresset för kollaborativ konsumtion ökat under de senaste åren och kan ses som ett alternativt till en mer hållbar konsumtion. Att handla kläder second hand samt att hyra kläder ingår under kategorin kollaborativ klädkonsumtion. Studiens syfte är att undersöka konsumenters attityder till kollaborativ konsumtion genom att handla second hand respektive hyra kläder. Genom kvalitativa semistrukturerade intervjuer riktat till personer som någon gång handlat second hand ämnade studien få en djupare förståelse kring deras attityder gentemot secondhand respektive att hyra kläder. Sammanfattningsvis kom studien fram till att attityden till de båda kollaborativa tjänsterna skiljer sig åt och att uthyrningstjänster inte kan applicera samma logik som second hand. / Today's consumers are becoming increasingly aware of the fashion industry's consequences for the environment. At the same time, interest in collaborative consumption has increased in recent years and can be seen as an alternative to a more sustainable consumption. Shopping for second-hand clothes and renting clothes are included in the category of collaborative clothing consumption. The purpose of the study is to investigate consumers' attitudes to collaborative consumption by buying second-hand and renting clothes. Through qualitative semi-structured interviews aimed at people who have shopped second-hand, the study intended to gain a deeper understanding of their attitudes towards second-hand and renting clothes. In summary, the study concluded that the attitude to the two collaborative services differs and that rental services cannot apply the same logic as secondhand.
|
9 |
KOLLABORATIV KONSUMTION I NORRA DJURGÅRDSSTADEN : Hur den delande ekonomin kan bidra till hållbar stadsutveckling / Collaborative consumption in the Stockholm Royal Seaport - How the sharing economy can contribute to sustainable urban development.Persson, Josefine, Sellgren, Felicia January 2015 (has links)
Kollaborativ konsumtion är en slags ekonomi som handlar om att människor konsumerar genom att hyra, dela, byta eller låna saker av varandra. Den här rapporten handlar om hur en sådan typ av konsumtion skulle kunna implementeras och utvecklas i stadsbebyggelse. För att undersöka detta gjordes en fallstudie över stadsdelen Norra Djurgårdsstaden som är ett stadsutvecklingsprojekt i Stockholm med fokus på miljö och hållbarhet. Där studerades i vilken utsträckning Stockholms stad har tagit med kollaborativ konsumtion i sitt hållbarhetsarbete samt vad som planeras göras i framtiden. Dessutom tog författarna till den här rapporten fram förslag på hur kollaborativ konsumtion skulle kunna utvecklas ännu mer i stadsdelen. Syftet med det här arbetet var således att genom fallstudien redogöra för hur kollaborativ konsumtion skulle kunna bidra till mer ekologisk och social hållbar stadsutveckling. Dessutom undersöktes vilka aktörer som skulle kunna tillhandahålla kollaborativ konsumtion och vilka som skulle använda sig av den i Norra Djurgårdsstaden. Resultatet i rapporten visar att Stockholms stad, och särskilt Östermalms stadsdelsförvaltning, redan idag arbetar med vissa typer av kollaborativ konsumtion i Norra Djurgårdsstaden. Exempelvis finns stads- och biodlingar och bilpooler. Stockholms stad satsar även mycket på utbildning och information till de boende för att inspirera till hållbarare livsstilar och därmed förändrade konsumtionsmönster. Det finns många utvecklingsmöjligheter för den delande ekonomin i Norra Djurgårdsstaden. Exempelvis skulle fler lokaler för olika typer av byteshandel kunna finnas, mer delande av transportmedel och även byten av tjänster mellan de boende i området (exempelvis barnpassning, rasta hunden, matlagning, och så vidare). Dessutom skulle fler samarbeten mellan Stockholms stad och andra aktörer, såsom företag och organisationer, kunna uppstå. Fallstudien visade att det finns en viss problematik när lokala beslutsfattare planerar för att skapa förändrade konsumtionsmönster hos de boende i en stadsdel eftersom sådan planering kan inskränka på människors egna val och personliga integritet. Planeringsarbete som handlar om att styra människors vardagsvanor är kontroversiellt. Samtidigt krävs det att människor förändrar sina livsstilar till att bli mer hållbara. Förvisso är det inte givet att en mer delande ekonomi i en stadsdel ger mer hållbarhet, men den här studien visar att det finns positiva effekter av kollaborativ konsumtion, både miljömässiga och sociala, och att den delande ekonomin har potential att utvecklas i stadsbebyggelse. / Collaborative consumption is a kind of economy where people consume through sharing, hiring, swopping and borrowing. This report investigates how the sharing economy can be implemented and developed in urban areas by doing a case study over the Stockholm Royal Seaport (Norra Djurgårdsstaden). This district in Stockholm was chosen because it is an ongoing urban development project that focuses on sustainability. In the case study researches were made on how the City of Stockholm (the Stockholm municipality) uses collaborative consumption in the sustainability program of the Stockholm Royal Seaport, and also their plans for the future. Furthermore suggestions on how collaborative consumption could be developed in the district were presented. The purpose with this project was thus, with the use of the case study, to outline how collaborative consumption can contribute to ecological and social urban development. The result of this report shows that the City of Stockholm, and especially the district administration of Östermalm, already today works with different types of collaborative consumption in the Stockholm Royal Seaport. For example they have planned for urban framing, beekeeping, and car- sharing. The City of Stockholm also focuses on education and information to the inhabitants to inspire to more sustainable lifestyles and thereby changed consumption patterns. There are many opportunities to develop the sharing economy in the Stockholm Royal Seaport. For example they are planning for facilities for different kinds of trading, more sharing of transport and also swopping services between the inhabitants, such as babysitting, walk the dog, cooking, etc. The case study showed that planning for changed consumption patterns can be difficult for the local stakeholders. The reason is that such kind of planning can reduce people’s own choices and personal integrity. It can be controversial with planning that approaches controlling of people’s living habits, but at the same time people must change their lifestyles to be more sustainable. However, the sharing economy does not definitely bring more sustainability, but this study shows that there are positive effects by collaborative consumption, both ecological and social, and the sharing economy has potential to develop in urban areas.
|
10 |
Snabbt, smidigt och enkelt : En användarundersökning om användares upplevelser av bildelningstjänster / Fast, flexible and easy : A user study about user experience in carsharing servicesJoaquin Schedin, Niklas, Tony, Tony January 2022 (has links)
Kollaborativ konsumtion och bildelningstjänster är två fenomen som under de senaste åren blivit allt mer populära som ett sätt att bemöta hållbarhetskrisen. Bildelningstjänster är en form av kollaborativ konsumtion och är ofta drivna av kommersiella krafter. Syftet med tjänsterna är att erbjuda kunder moderna och hållbarhetsdrivna lösningar som ett alternativ till det privata bilägandet. I användandet av bildelningstjänster uppstår interaktioner mellan olika aktörer, mänskliga såväl som icke-mänskliga, både direkt- och indirekt. I användningen av bildelningstjänster och i dessa interaktioner, skapas en upplevelse för användarna. Genom en enkät och nio semistrukturerade intervjuer med användare av bildelningstjänster, studerar vi i denna studie, dessa upplevelser. Användarupplevelsemål och delade användarupplevelser, samt aktör-nätverksteori används som teoretiska ramverk för att analysera och diskutera den insamlade datan. I denna studie drar vi slutsatsen att användandet av bildelningstjänster inte enbart handlar om användarens individuella upplevelse av att använda bilen och mobilapplikationen. Användandet av bildelningstjänster består av flera samverkande faktorer som påverkarvarandra och som tillsammans påverkar användarupplevelsen. Slutligen ger studien ytterligare insikter i hur aktörer påverkar förarens användarupplevelse av bildelningstjänster. Med kunskapen om hur förarens upplevelse, i användandet av bildelningstjänster, påverkas av både mänskliga och icke-mänskliga aktörer. Dessa aktörer utgörs för omfånget av denna studie den mobila applikationen, bilen, kundtjänsten, den tidigare föraren och passagerarna. / Collaborative consumption, shared mobility, and car sharing services are three modern phenomena that in recent years have become a popular way to respond to the sustainability crisis. Carsharing services are a subcategory of collaborative consumption and are often driven by commercial forces. The aim of the services is to offer modern and sustainably-driven solutions to users as an alternative to private car ownership. In the use of carsharing services, an interaction occurs between different actors, human as well as non-human actors, both direct- and indirect. These interactions generate a user experience which this thesis aims to study through a survey and nine semistructured interviews with users of carsharing services. User experience goals, shared user experience, as well as Actor-network theory, is used as theoretical frameworks to analyze and discuss the collected data. Through this study, we conclude that the act of using car sharing services isn’t solely an individual experience between the users and the artifacts such as the car or the mobile application. Instead, the use of carsharing services often consists of several collaborating actors who influence each other and together affect the user experience. Lastly, the study contributes further insights into how actors affect the driver's user experience of carsharing services. With the knowledge of how the driver's experiences in the use of carsharing services are affected by both human and non-human actors. These actors consist of the mobile application, the car, previous users, customer service, and passengers.
|
Page generated in 0.1189 seconds